111 |
Att utveckla texter med digitala skrivverktyg : En litteraturstudie om textskapande och skriftspråklighet i svenskundervisningen i årskurs F-3 / Developing texts with digital writing tools : A literature study on text creation and literacy in Swedish teaching in grade F-3Fredriksson, Kamilla, Rovelli, Denise January 2019 (has links)
Denna uppsats belyser digitala skrivverktygs möjligheter och utmaningar inom områdena skriftspråklighet och textskapande i svenskundervisningen i F-3. Ett alltmer digitaliserat samhälle ställer krav på skolan och lärarens användning av digitala skrivverktyg i undervisningen. Många barn har idag tillgång till olika digitala verktyg redan innan de börjar skolan och har en positiv inställning till att nyttja dem. Det är därför viktigt att lärare tar tillvara på detta intresse i undervisningen för att kunna motivera eleverna i sin skriftspråkliga utveckling. Syftet med uppsatsen är att belysa hur digitala skrivverktyg behandlas i forskning inom svenskämnet i grundskolan för årskurs F-3, med fokus på skriftspråklighet och textskapande. Den sociokulturella teorin och den kognitiva teorin ligger till grund för analysen av materialet. Materialet som undersökts är vetenskapliga artiklar inklusive en forskningsöversyn. Både nationella och internationella studier har undersökts. Resultatet visar att möjligheter som finns med att använda digitala skrivverktyg är dess positiva inverkan på redigering, samspelet och interaktionen mellan elever samt motivationen. Ordbehandlingsprogram med talsyntes hjälper elever att redigera sina texter, vilket leder till att eleverna upplever det mindre mödosamt att skriva vilket vidare leder till ökad motivation och längre texter. Utmaningarna med digitalt skrivande är att få texten personlig samt att det inte krävs lika mycket kroppslig ansträngning eftersom eleverna inte behöver forma bokstäver. För att digitala skrivverktyg ska ge en positiv effekt på skriftspråklighet och textskapande är det viktigt att läraren har kunskaper i hur och varför de ska användas. Digitala skrivverktyg ska medvetet och planerat och inkluderas i undervisningen. Genom strukturerad undervisning både i och om användandet av digitala skrivverktyg kan både skriftspråklighet och textskapande utvecklas, och meningsfullhet kring detta åstadkommas.
|
112 |
I have a dream : En kvalitativ studie av hur åtta lärare arbetar med muntlig framställning i klassrummetSöderberg, Vendela, Svensson, Isabell January 2019 (has links)
Syftet med studien är att få mer kunskap om vilka metoder eller arbetssätt lärare använder för att utveckla elevers förmåga att behärska muntlig framställning i ämnet svenska. För att kunna studera detta genomförde vi åtta intervjuer med lärare som är verksamma eller nyligen har undervisat i årskurserna 1–3. Studien är av kvalitativ karaktär och semistrukturerad intervju har använts som datainsamlingsmetod. Majoriteten av lärarna känner sig trygga med att undervisa elever i årskurs 1–3 i muntlig framställning. Lärarna arbetar inte medvetet utifrån någon retorisk modell. Det läggs istället stort fokus på elevernas psykologiska process. Det framkommer att lärarna upplever fördelningen mellan muntlig framställning och läs- och skrivundervisningen som ojämn. Den muntliga framställningen bör enligt en del av lärarna få större utrymme i dagens klassrum.
|
113 |
Högläsning som pedagogiskt verktyg : En litteraturstudie om hur lärare kan använda högläsning samt hur det kan påverka elevernas lärande / Read-aloud as a pedagogical tool : A literature study about how teachers can use read-alouds and how it can affect pupils learningEdenström, Sara, Landestorp, Frida January 2019 (has links)
Syftet med denna litteraturstudie är att ta reda på hur lärare kan arbeta med högläsning samt hur det kan påverkaelevernas lärande. Arbetet startade med en sökningsprocess där specifika sökord valdes ut för att hitta relevanta artiklar som en hjälp till att besvara uppsatsens syfte. Även avgränsningar användes för att antalet artiklar som skulle granskas blev hanterbart. Resultatet visade att lärarens planering är en viktig grund för en framgångsrik högläsning. Den interaktiva högläsningen var den som gav flest positiva resultat av de olika arbetssätten och var mest framstående i de studier vi tagit del av. Modellering och repetition av texter var andra gynnsamma arbetssätt inom arbetet med högläsning. Elevernas ordkunskap var det som visades utvecklas mest med hjälp av arbete med högläsning.Det visade sig även att elevernautveckladesin läs-och hörförståelse samt sin muntliga förmåga. Diskussioner i samband med högläsningen bidrog till ett tryggare klassrumsklimat där tankar och känslor delades.Vissa forskare kunde även se ett ökat engagemang hos eleverna,bland annat när defickvaramer involverade i högläsningen.Vår slutsats är att högläsning kan vara ett effektfullt pedagogiskt verktyg. Dock bör de olika arbetssättenkombineras föratt få en ultimatoch varierandeundervisning som är anpassad för atttillgodose alla elevers skilda behov.
|
114 |
Livsfrågor – ett fenomen i förändring : Lärares uppfattningar om livsfrågeundervisningen i årskurs f-3 / Existential Questions – a Phenomenon in Change : Teachers´ perceptions on existential questions in Swedish primary schoolTykesson, Lina, Roos, Emma January 2018 (has links)
Syftet med denna intervjustudie är att analysera och problematisera lärares uppfattningar om det didaktiskt orienterade arbetet och övriga inverkansfaktorer som enligt tidigare forskning kan ha betydelse för livsfrågeundervisningen. Insamlingen av det vetenskapliga materialet har utförts genom intervjuer med utbildade, verksamma lärare i årskurs f-3. Materialet har analyserats och senare problematiserats utifrån innehållsanalys och ämnesdidaktisk teori. De centrala fynd som framkommit är att livsfrågor uppkommer spontant i samtliga ämnen i skolan vilket leder till att spontanitet har framträtt som ett viktigt förhållande som ifrågasätter livsfrågors placering inom religionsämnet i den svenska läroplanen. Ytterligare ett fynd är att vissa inverkansfaktorer har stor betydelse för livsfrågeundervisningen medan andra faktorer har mindre betydelse än vad äldre forskningsresultat tidigare har visat. De faktorer som fokuseras i studiens slutdiskussion är världshändelser, exempelvis krig, lärarnas utbildningsbakgrund och lärares osäkerhet i förhållande till livsfrågor. Avslutningsvis belyser vi vad ett optimalt arbetssätt kan vara utifrån slutsatser av studiens resultat vilket även synliggör ett behov av vidare forskning.
|
115 |
Sjunga för att lära : Hur lärare anser att sång, musik, rim och ramsor kan bidra till ett lärande i engelskämnet för årskurs F-3 / : Teachers’ views on how music, songs and rhymes contribute when teaching English to young pupilsTyllström, Camilla January 2019 (has links)
Engelskämnet bör ses som centralt i skolan då det har en del i elevernas kommande yrkesliv i och med den globalisering som sker i vår värld. Forskning pekar på att musik och sång kan bidra till en mer stimulerande och avslappnad miljö i de yngre skolåren. Detta examensarbetet syftar till att undersöka hur sång, musik, rim och ramsor kan användas i engelskundervisningen för elever i årskurs F-3. I undersökningen är lärares perspektiv i fokus, där deras åsikter om hur och varför de använder sång, musik, rim och ramsor i engelskundervisningen är centrala. Att undersöka detta kan ge insikt i hur sång, musik, rim och ramsor används då tidigare forskning påvisar att det inte nyttjas i den utsträckning som det finns möjlighet till. Undersökningen genomfördes med enkäter och intervjuer med olika lärare. Den insamlade datan analyserades sedan utifrån innehållsanalys och multivariat analys. I analysen tillämpades Vygotskijs sociokulturella perspektiv samt Ashers teori, total physical response. Resultatet visade att förekomsten av innehållet var vanligt och lärarna i studien var positivt inställda till användningen av sång, musik, rim och ramsor. Lärarna i studien såg även ämnesinnehållet som ett bidrag till lärande samt att det var ett lustfyllt sätt för eleverna att lära sig engelska på. Trots att lärarna i huvudsak var positivt inställda till ämnesinnehållet så såg de även nackdelar då de menar att eleverna kan tappa fokus och lektionerna kan bli röriga. Ämnen för fortsatt forskning kan vara att belysa elevperspektivet samt att mer utförligt undersöka verkningsfulla metoder inom sång, musik, rim och ramsor.
|
116 |
Högläsning i svenskundervisningen : En studie om lärarens högläsning i grundskolans tidigare år F-3Bergman, Ida January 2019 (has links)
Syftet med studien är att undersöka hur lärare i grundskolans tidigare år F-3 arbetar med högläsning för att stärka elevens språkliga förmåga. Resultatet av tidigare forskning visar att högläsning som undervisningsmetod inom skolan förekommer regelbundet i undervisningen under varierade former och med olika intentioner. Lärare ser högläsningen som ett pedagogiskt verktyg i syfte att utveckla elevens litterära och språkliga utveckling. Forskningen visar även för att optimera denna språkliga utvecklingsprocess så fordras ett metodiskt tillvägagångssätt både före, under och efter högläsningen. Studien utgår från ett sociokulturellt perspektiv vilket kan beskrivas att lärandet sker i språkliga och olika kulturella sammanhang. Lärarens roll blir från det perspektivet att leda och stötta eleven i den språkliga utvecklingen där utvecklingen naturligt stärks i interaktion med andra. För att uppnå syftet med arbetet och besvara undersökningens frågeställning kommer analysmaterialet inhämtas genom kvalitativa metoder som intervjuer och observationer.
|
117 |
Teknikintresse i grundskolans lägre åldrar : Påverkansfaktorer för elevers intresse och motivation inom teknikämnet i grundskolans tidigare årLarsson, Marina January 2019 (has links)
Denna studie syftar till att undersöka vilka elever som gynnas respektive missgynnas av teknikundervisningen i skolans tidigare år, vad det är som påverkar motivation och intresse för teknik under dessa år samt vilken sorts undervisning eleverna möter i klassrummet idag. Studien syftar också till att undersöka huruvida det finns någon könsskillnad gällande teknikintresse hos de yngre eleverna. Grounded Theory användes som analysmetod för studien, som utmynnade i en teoretisk modell. Resultatet av studien visar att majoriteten av eleverna i förskoleklass ännu inte fått en bild av teknikbegreppet. Den undervisning eleverna mött i teknik har antingen varit integrerad i övrig undervisning eller ytterst begränsad. Elevernas upplevelser har inte alltid kopplats samman med begreppen. Lärarna upplever en otrygghet med att undervisa i teknik. Någon könsskillnad menade varken elever eller lärare att det skulle finnas gällande teknikintresset, men studien visar att de drömyrken samt fritidsintressen eleverna redovisat tenderar att vara könsstereotypa.
|
118 |
"Konsten att ta russinen ur kakan" : läs- och skrivundervisning i skolans tidiga år / "The art to pick the raisins from the cake" : - literacy in early years of schoolBorg, Jenny, Nilmarkson, Sandra January 2015 (has links)
Syftet med föreliggande arbete är att undersöka hur lärare i ett urval skolor talar om sitt arbete med den tidiga läs- och skrivundervisningen i årskurs F-3. Undersökningens fokus kommer i huvudsak vara lärares beskrivning av undervisningens utformning samt vilka faktorer och modeller som ligger till grund för deras läs- och skrivundervisning. Utifrån syftet görs en enkätundersökning där lärare yrkesverksamma i årskurs F-3 deltar. Undervisningsmodellerna Bornholmsmodellen, LTG-metoden, Att skriva sig till läsning, Wittingmetoden och Whole language ligger till grund för en del av enkätens frågor. Undervisningsmodellerna presenteras under arbetets forskningsbakgrund och enkätsvaren redovisas under arbetets empiriska del. Avslutningsvis leds arbetet in i en diskussion med utgångspunkt i arbetets syfte, forskningsfrågor och enkätsvar. Undersökningen visar att lärare använder sig av olika modeller i den tidiga läs- och skrivundervisningen. De slutsatser som lyfts fram i diskussionen är betydelsen av att kombinera olika undervisningsmodeller för att tillgodose elevers individuella behov och förutsättningar. Det visar sig även i arbetets undersökning att lärares yrkeserfarenhet är en faktor till hur lärarna väljer att utforma den tidiga läs- och skrivundervisningen.
|
119 |
”Religionen gör nog bara att vi skiljer oss åt mera på ett bra sätt alltså” : En kvalitativ forskningsstudie om hur barn på lågstadiet talar om religionsbegreppet och religionsundervisningen i skolanHedbäck, Martina January 2018 (has links)
The mission with this essay is to find out how children talk about religion and what they associate the concept to. The purpose is also to investigate how children resonate about religion as a subject in school. Do they think the education is important or would they rather be without it? And what do they actually know about differences within religion and cultures? It is important in today´s society that children have knowledge about different religions as it can contribute to mutual understanding between each others different religions and cultures. Such mutual understanding can counteract religious conflicts. Eighteen children have been interviewed and the method that I used for the interviews is called focus-groups. It's a kind of group interview where focus is based on the children’s interaction with each other and to find out how they in group talk about religion and religion as a subject in school. The results show that most of the children have a positive view of religion. They think it's an important subject in school. Some think it's so important that they could not live without it. It was a few children who didn't have as big enthusiasms about the subject as others. The results also show that the religion that was primarily conveyed in school was Christianity. And the survey also shows that teachers use varied methodology in religious education, such as through ICT and aesthetic learning processes
|
120 |
Material som stimulerar elevers andraspråksinlärning : En enkät- och intervjustudie om lärares materialval i engelska och lågstadieelevers åsikter om detWattin, Jill January 2018 (has links)
I detta examensarbete undersöks vilka material lärare i F-3 använder för att stimulera elevers andraspråksinlärning och hur det stämmer överens med vad elever tycker är roligast att arbeta med. Undersökningen genomfördes med metodtriangulering genom en enkätundersökning med 81 elever och en intervjuundersökning med fem lärare. Resultatet transkriberades och analyserades genom innehållsanalys, samt har jämförts mot den socio-pedagogiska modellen och tidigare forskning. Resultatet visar att det finns en god överenstämmelse mellan vilket undervisningsmaterial som lärare anser stimulerar andraspråksinlärningen och vad elever tycker är roligast att arbeta med. Grundskolelärare använder ofta olika sorters undervisningsmaterial för att stimulera elevers andraspråksinlärning enligt tidigare forskning och examensarbetets resultat. Resultatet visade också att många elever lär sig engelska både i skolan och på fritiden, samt att över hälften av eleverna såg fram emot engelskundervisningen. Intervjuundersökningen och tidigare forskning visar dock att språklig ängslan finns och behöver hanteras. Studiens resultat kan inte generaliseras till en större population, men ger en idé om hur lärare och elever tänker angående undervisningsmaterial. Ytterligare forskning kan handla om ifall kön spelar roll vid val av undervisningsmaterial för att stimulera andraspråksinlärningen. Resultatet visade nämligen att de elever som inte ville prata eller inte såg fram emot engelskaundervisningen inte definierade sig som flicka. / <p>Engelska</p>
|
Page generated in 0.0401 seconds