Spelling suggestions: "subject:"läsvanor"" "subject:"läsvanors""
71 |
Elevers läsvanor : En undersökning om skolbibliotekens betydelse för grundskoleelevers läsvanorGiertz, Madeleine January 2006 (has links)
Syftet med arbetet är att undersöka läsvanor hos elever i år 3-5 och vad som påverkar dessa samt om närheten till ett skolbibliotek gör att de läser mer. Särskild vikt har lagts vid skolbibliotekens roll, Undersökningen har skett genom en enkätundersökning där eleverna har fått redogöra för sina läsvanor. Tre klasser i skolår 3, 4 och 5 fick 15 olika frågor omkring deras läsvanor. Eleverna fick veta att de skulle läsa och svara på frågor omkring deras läsvanor med hjälp av att använda datorn. Två skolbibliotekarier har intervjuats för att komplettera bilden. Undersökningen visar att förekomsten av skolbibliotek har betydelse, men att också andra faktorer spelar in.
|
72 |
Populärlitteraturen i svenskundervisningen : Att ta vara på elevers fritidsläsning av skönlitteratur i gymnasieskolans litteraturundervisningSvensson, Frida January 2022 (has links)
Syftet med den här undersökningen har varit att ta reda på vad för typ av böcker ungdomar väljer att läsa på sin fritid, och varför, för att sedan använda detta resultat i en diskussion kring hur lärare kan ta tillvara elevers fritidsläsning för att öka läsmotivationen. En hypotes som föregick studien var att ungdomar främst läser populärlitterära böcker, vilket också visade sig stämma i min undersökning. Studien genomfördes via en enkät som elever på en högskoleförberedande gymnasieskola i en medelstor stad i Sverige har besvarat. Enkäten gav 102 svar och storleken på underlaget möjliggjorde att elever som läser ofta, lite och aldrig inkluderades. Det visade sig att i princip hälften av de tillfrågade helst läser böcker i genren spänning tätt följt av genrerna feelgood, romantik och fantasy. Rörande varför de läser skönlitteratur svarade många att det är för att bli känslomässigt berörda av texten, i syfte att fly verkligheten samt för att lära sig något nytt om andra människor eller kulturer. Just det känslomässiga engagemanget har visat sig vara extra viktigt för meningsskapande och läsmotivation. Att visa tilltro till elevers förmåga och visa dem vikten av att läsa något än ingenting alls är ett av de främsta budskapen som den här undersökningen vill påvisa. Värderingen mellan högt och lågt inom litteratur har försvunnit allt mer i samhället och hos ungdomar, därför finns det inte längre någon anledning till att populärlitteratur inte ska användas i skolans litteraturundervisning.
|
73 |
Läs och lär! : En undersökning om sambandet mellan läsvanor och språklig förmåga / Read and learn! : A study of the relationship between reading habits and language abilityCsanadi, Robert January 2021 (has links)
Denna studie undersöker det möjliga sambandet mellan läsvanor och språklig förmåga hos gymnasieelever. Studien använde en metodkombination, där en enkätundersökning användes för att samla in data om 30 elevernas läsvanor, vilket sedan användes i urvalsprocessen för insamlingen av 10 elevtexter. Resultaten i studien tyder på att goda läsvanor har en positiv effekt på elevers språkliga förmåga i skrivna texter, och på att läsning utvecklar samtliga av de undersökta språkliga aspekterna, variation, språkriktighet och stilistisk anpassning, i samma grad. Sambandet mellan goda läsvanor och hög språklig förmåga är dock inte absolut då resultaten även visade att det fortfarande finns elever som visar låg språklig förmåga trots goda läsvanor, och elever som visar mycket hög språklig förmåga utan att vara frekventa läsare av skön- och facklitteratur. Detta tyder således på att andra faktorer än läsvanor påverkar och kan ha avgörande betydelse för gymnasieelevers språkliga förmåga.
|
74 |
"Att läsa är jätteviktigt..." : En studie om vad elever 9-16 år väljer att läsa / "Reading is very important..." : A study of what pupils age 9-16 choose to readRevemark, Petra, Walldorf, Marina January 2021 (has links)
Syftet med undersökningen var att få kunskap om vad elever läser, deras läsvanor och läslust i åldrarna 9-16 år, så att lärare och speciallärare ska kunna möta elevers intresse och entusiasm och stimulera deras läsutveckling. De tre frågeställningarna löd: Hur ofta och vad läser barn i åldern 9-16 år? Vad är elevers uppfattning om läsning? samt vad kan och brukar lärare göra för att motivera elevernas läsintresse? Vi har utgått från det sociokulturella perspektivet som menar att människan använder sig av sina olika resurser, såväl språkliga, intellektuella som fysiska för att ta till sig kunskap. De egna perspektiven vidgas när man läser om omvärlden, olika kulturer, sätt att organisera samhällen etc. Metoden vi valt är mixed methods med både kvantitativa och kvalitativa data i vår undersökning. Vi valde att skicka ut enkätfrågor om läsvanor till elever i åldern 9-16 år och en enkät till sex lärare för att ta reda på hur de undervisar i läsning och läsförståelse. Dessutom valde vi att genomföra intervjuer med fem elever för att ta reda på anledning till motivation, synen på olika sorters texter och elevers syn på hur lärarna kunde undervisa i läsning. Resultatet visade att eleverna inte alltid ges tillfälle att läsa egen vald litteratur under skoltid på högstadiet. 34% av de 271 tillfrågade eleverna svarade att att de nästan aldrig läste i en bok eller tidning hemma. 44% av de tillfrågade i elevenkäten svarade att de lyssnade lika mycket på text som att läsa själv. En tredjedel av alla eleverna läste skönlitteratur på sin fritid. Dubbelt så många av dessa var 9-12 år som 13-16 år. Större delen av eleverna valde att läsa på sociala medier på sin fritid, oavsett om de var yngre eller äldre. Elevintervjuerna visade att eleverna hade en klar uppfattning om att det var viktigt att läsa. Det uppgavs vara roligt, spännande, intressant och underhållande. Det var svårt med texter som innehöll många långa och svåra ord som eleverna inte visste betydelsen av. Som förslag på vad skolan och lärarna kunde göra för att motivera eleverna till mer läsning framkom i elevenkäter och elevintervjuer önskemål på att det skulle finnas god tillgång på olika slags böcker och tidningar, även på engelska, att man fick välja bok själv efter intresse, läsa gemensamt ibland, få lyssna på högläsning, få mer tid till att läsa i skolan och få introduktion av böcker ibland. Lärarna svarade i sin enkät att de hade högläsning, varierade gemensamma och enskilda uppgifter kopplat till texter samt diskussioner av texter. Lärarna uppgav precis som eleverna att de yngre eleverna fick mer regelbunden tid till läsning i skolan än äldre elever. Även lärarna angav gott samarbete med bibliotek och introduktion av böcker som en framgångsfaktor. De lyfte också vikten av att tala med eleverna om hur viktig läsning är. Specialläraren kan i sitt yrkesutövande främja elevers motivation och läsutveckling. De kan genom träning öka både deras självförtroende för läsning, hjälpa till att hitta passande texter och material och hjälpa till att hitta fungerande strategier för studieteknik.
|
75 |
Läsvanor hos elever i årskurs 3 samt hur lärare anpassar läsundervisningen efter dessa / Reading habits of pupils in grade 3 and how teachers adapt the reading teaching after these habitsStensson, Emma, Wendel, Elin January 2020 (has links)
Abstract Digital media are said to be the reason that young people today don’t have such a high reading interest in books. We have a hypothesis that young people still read and have a high reading interest but that the reading takes place in other medias Purpose The purpose with this study is to examine what genres and media that pupils in grade 3 in Swedish elementary schools prefer to read and how the teachers adjust their teaching based on the pupils’ reading habits and the digitizing. The questions used to create structure in the study are: What genres and medias does pupils in grade 3 prefer to read? How do the teachers adjust their teaching to the pupils reading interest? How do the teachers look on their students reading ability and changed reading habits based on the digitizing? Method The method used was a combination between qualitative and quantitative method. The reason behind being that the combination could help in finding if the teachers and pupils had the same view on the pupils reading habits. The qualitative method resulted in an interview study with six active grade 3 teachers in five different schools. The pupils in grade 3 was asked to complete a survey about their reading habits. Both the interview answers and the survey answers were analyzed and compared before the result was presented. Result Many of the pupils that participated in this study have a good reading interest. Books are still the most occurring genre with pupils in grade 3 but are followed by video games and social medias. Most of the pupils prefer to read on an iPad or computer compared to the traditional paper book. The teachers are aware of their pupils preferred genres and medias to read in for the most part. For now, the digitizing is seen as something positive according to most of the teachers, but they say that most schools are yet to have the right equipment’s or conditions. Currently the equipment schools have is used for pupils with special needs. Most of the teachers sees a bright future for a more digitized school though. But because the school are left behind in the digital development the pupils guardians receive an important job to show all the reading possibilities there is to find.
|
76 |
Tonårspojkars val av litteratur i det lustfyllda läsandet : hur går de till väga och vad som motiverar dem – hur de ser på bibliotekens roll för deras litteraturval / Teenage boys´ choice of literature to pleasurable reading : how they go about and what motivates - how they view the role of libraries in their choice of literatureErnsth, Anna-Lena, Kristiansson, Anette January 2019 (has links)
Youths is described by the libraries as a group that is hard to reach because they are in between the children´s and the adult section. It creates an insecurity amongst librarians as they lack knowledge of what the youths are interested in reading. The purpose of this thesis is to study teenage boys to get an understanding for what affects their choices of literature. This has led to research questions dealing with what factors that affects them. The reading of teenage boys has been researched for many years and the discussion has been about whether their reading has decreased or increased. To examine what affects their choices of literature, semi structured interviews was held with four read motivated teenage boys between 17 -19 years old. The interviews has been held at two upper secondary schools in western Sweden. In the qualitative content analysis of the empirical material, Aidan Chambers model the reading circle been used. The result has been compared with previous research on how youths choose literature. The teenage boys in this study primarily use the Web for literature tips, but they also get literature tips from friends. The empirics showed that teenage boys preferred different media format when they read. The factors that affected their choices was knowledge, entertainment, escapism and experiences. The teenage boys felt that the library didn’t always have the literature that they were asking for.
|
77 |
Kanon på högstadiet - kanon eller kalkon? En studie om ungdomars läsvanor och lärares val av litteratur på tre högstadieskolorPier, Rebecca January 2015 (has links)
Följande arbete har som syfte att undersöka om en litterär kanon skulle uppskattas av lärare i svenska på högstadiet eller inte. Frågan problematiseras utifrån svenska som ett erfarenhetspedagogiskt ämne samt ett litterärt bildningsämne. Tidigare forskning visar att klassiker inte harmoniserar med svenska som erfarenhetspedagogiskt ämne. Studien har även analyserats och diskuterats ur ett postkolonialistiskt perspektiv där det västerländska ses som norm.Metoden som har tillämpats är enkätinsamlingar från årskurs nio och kvalitativa intervjuer på tre högstadieskolor. Därefter har intervjuerna transkriberats och sammanställts. Vidare presenteras enkätsvaren i stapeldiagram med en jämförelse mellan skolor samt mellan pojkar och flickor. Resultaten från elevenkäten visar att pojkar är mer negativa till läsning än vad flickor är, i enlighet med de senaste årens PISA-undersökningar. Flickor läser fler böcker än pojkar. Fler än de fyra i snitt som hinns med på ett läsår, vilket betyder att de läser mer på sin fritid och flickor lägger ner mer tid på läsning varje vecka än pojkar.Informanterna vill få sina elever att läsa mer och väljer då litteratur som eleverna kan känna igen sig i. De poängterar vikten av att läsförståelsen är viktig i alla ämnen och de önskar fler lästillfällen på samlingar och dylikt. Det är viktigt att få till läsningen som en vana. Sammanfattningsvis ställer lärarna sig inte helt emot en kanon men de är överens om att de inte enbart skulle vilja utgå ifrån en kanon. En kombination av ram plus eget utrymme verkar vara den bästa konstellationen. Studien visar att svenskämnet inte har tagit till sig de kulturella förändringar som går att se i samhället då flertalet av titlarna i klassuppsättning är västerländsk litteratur.
|
78 |
Elevers läsvanor och tidigare erfarenheter i undervisningenLagesson, Josefine, Malmros, Nathalie January 2015 (has links)
Syftet med vår studie är att öka kunskapen om hur lärare arbetar med elevers tidigare erfarenheter kring läsning i sin undervisning samt hur hemmet påverkar elevers läsvanor. I vårt arbete har vi begränsat oss till de yngre åldrarna, det vill säga förskoleklass till årskurs tre. Vi har genomfört intervjuer på två olika skolor med lärare som är verksamma i de aktuella årskurserna för att få en inblick i deras tankegångar och resonemang kring ämnet. Vi har även intervjuat elever i respektive lärares klass för att få en bild av hur de upplever undervisningen kring läsning samt för att få en inblick kring vilka läsvanor de har med sig hemifrån. Resultatet visar att lärarna inte medvetet tar reda på elevernas tidigare erfarenheter. Resultatet visar även att elevernas sociokulturella bakgrund påverkar deras läsvanor samt inställning till läsning. Enligt skollagen (2010) ska skolan verka kompensatorisk för de elever som har behovet men om lärarna inte har kunskap om elevernas tidigare erfarenheter blir detta en omöjlighet. Slutsatsen är att lärarna inte aktivt tar reda på sina elevers tidigare erfarenheter vilket våra styrdokument kräver. Genom att ha kunskap om elevernas erfarenheter och intressen kring läsning kan lärarna matcha elevernas repertoarer så att alla elever utvecklar sitt läsande genom att möta för dem betydelsefulla böcker som de kan relatera till. För att väcka ett läsintresse bör läraren ha kunskap om elevernas erfarenheter annars blir det lätt en icke-matchning. Böckerna eleverna får möta förefaller då som ointressanta för dem då de inte kan relatera det de läser till sin egen värld.
|
79 |
Elevers tankar om skönlitteraturläsningJohansson, Matilda January 2008 (has links)
Syftet med följande examensarbete är att undersöka elevers attityd till läsning avskönlitteratur – privat och i skolan. Undersökningen har som mål att se om och i så fall hurelevers läsning och attityd till läsning skiljer sig från de motiveringar till läsning avskönlitteratur som återfinns i skolans styrdokument.För att nå syftet med mitt arbete genomför jag en screeningenkät i fyra klasser på engymnasieskola, som sammanlagt besvaras av 79 elever. Därefter följer tre parintervjuer medsex elever, som läser olika mycket, om deras attityd till läsning.Resultaten visar att få elever läser regelbundet på sin fritid och anledningarna som deuppger är nästan uteslutande att de inte har tid eller att det är tråkigt. De som läser, läser tillstörsta delen skönlitteratur som bygger på underhållning och spänning (deckare, Harry Potteroch militärböcker med mera).Slutsatsen blir att den typ av verk som eleverna läser privat sällan ryms inom ramen försvenskämnet och styrdokumenten och därför skiljer sig elevernas läsning en del från skolans.Även bland de elever som är något mer positiva till skönlitteratur i allmänhet, även i skolan,märks det dock att de sällan förstår syftet med läsningen, eller valet av litteratur manbehandlar på lektionerna.
|
80 |
Att läsa eller inte läsa? : En studie om elevers läsvanor på det estetiska programmet.Özgurdamar, Deniz January 2017 (has links)
I denna studie undersöker jag läsvanorna hos elever på det estetiska programmet, samt hur lärare i ämnet svenska inspirerar och motiverar sina elever för att öka deras kunskaper om och deras intresse för fiktionsläsning. Jag kommer att presentera ett forskningsläge baserat på receptionsteorin, vilket är samma teori som jag utgår från i min undersökning. Frågor jag ska undersöka är bland annat hur elevernas läsvanor ser ut och vad de läser om de själva får välja. Jag kommer även presentera frågor om lärares undervisning i ämnet svenska med fokus på läsvanor. Studien innehåller en enkätundersökning med två klasser som läser på det estetiska programmet, intervjuer med tre elever och intervjuer med lärarna som undervisar dem i ämnet svenska.
|
Page generated in 0.1306 seconds