Spelling suggestions: "subject:"ipedagogisk"" "subject:"enpedagogisk""
191 |
Förskollärares perspektiv på kvalitet : En studie om vad som kan påverka den pedagogiska verksamhetens kvalitetPersson, Sari, Mell, Ulrika January 2018 (has links)
Syftet med denna studie är att studera vad några förskollärare definierar som kvalitet och vad de anser påverkar den pedagogiska verksamhetens kvalitet. Studien omfattar en kvalitativ studie där data har samlats in genom semistrukturerade intervjuer. Resultatet visar att förskollärare upplever att tid, miljö, barngruppens storlek och -sammansättning samt kompetens påverkar kvaliteten i förskolan. Slutsatsen av denna studie att den sociala miljön, lärares kompetens och tiden är aspekter som förutsätter att det går att arbeta mot en god pedagogisk kvalitet. Vidare även att barngruppens storlek och -sammansättning, personalens kompetens, den sociala- och fysiska miljön samt förskollärares förhållningssätt och möjlighet till interaktion med barnen är faktorer som kan påverka den pedagogiska verksamhetens kvalitet.
|
192 |
“Jag brukar dokumentera barnen med fotooch visar det för dem efteråt.” : En studie om hur förskollärare uppfattar barns integritet ochdelaktighet i den pedagogiska dokumentationen på förskolan.Gillewård, Amanda, Karlsson, Sara January 2018 (has links)
Syftet med studien är att beskriva hur förskollärare uppfattar barns integritet och delaktighet irelation till den pedagogiska dokumentationen. Vårt intresse till studien har grundat sig i om barnsintegritet blir värnat om och om då barnen har möjlighet till delaktighet och inflytande i denpedagogiska dokumentationen. Vi har i denna studie genomfört kvalitativa intervjuer medverksamma förskollärare för att få ta del av hur de arbetar och resonerar kring barnens integritet ochom de ges möjlighet till delaktighet i pedagogisk dokumentation. Empirin från intervjuerna harbearbetats och analyserats för att sedan skrivas fram till ett resultat. I resultatet framkommer åsikteroch arbetssätt som delas av förskollärarna. Intressant har varit de olika aspekter förskollärarna hardelat med sig av. Något centralt i resultatet var att förskollärarna resonerar olika om integritet ochdelaktighet beroende på om det är yngre eller äldre barn. Vi diskuterar etiska dilemman somframkommit i resultatet för att visa på att arbetet med pedagogisk dokumentation i relation tillintegritet och delaktighet kan vara problematisk för förskollärare. Det framkom att förskollärarnaupplevde att barns delaktighet och integritet i den pedagogiska dokumentationen är något de i bordeta mer hänsyn till i framtiden. / <p>Godkännande datum: 2019-01-04</p>
|
193 |
"Jag bara tar ur skafferiet det som passar..." : En undersökning av hur lärare och barnbibliotekarier arbetar med skönlitteratur på lågstadiet / "I just take out of the larder what I need..." : A survey on how teachers and childrens´ librarians work with fichtion at the junior school levelAndersson, Lena, Dreyer, Ann January 1996 (has links)
The aim of this thesis was to investigate the methods used by teachers and childrens' librarians concerning their work with fiction at the junior school level. Based on a series of qualitative interviews and by compiling a list of short summaries of literature relevant to our thesis we wished to reflect on the manner in which the respondents see themselves in their teaching roles.We also wanted to discover what problems they had in their work and what visions they held for the future. The methods used by the teachers were mainly: reading- both aloud and individually, process-oriented writing, use of fiction in thematic studies and dramatization. The teachers' aspirations for the future included a centrally situated school library and further education in children's literature. The teachers take the needs of their pupils as a starting point and build on these needs - using many years of literary teaching experience as a foundation."Booktalks" for the children and intermediaries (teachers ...)and education in books and library systems are the childrens' librarians main literaturepedagogic methods. To continue developing networks with "important adults" and working even closer with intermediaries are the librarians' visions for the future. They also aspired for some education in pedagogics.
|
194 |
Planerad utomhusverksamhet : pedagogernas planering av utevistelsen / Planned outdoor activities : educators' planning by outdoorsIsberg, Marie-Louise, Stenman Svensson, Camilla January 2011 (has links)
BakgrundDet optimala för barns lärande är att de får vistas i den miljön som lämpar sig bäst för ändamålet. Barn skapar kunskap och lär genom sin nyfikenhet, drivkraft, intressen och tidigare erfarenheter. För att skapa förutsättningar för barns lärande måste pedagogerna ha ett syfte och en medvetenhet om vad det är de vill att barnen ska lära. Barnen ska i förskolan ges möjlighet att lära sig utifrån sina erfarenheter. Lärandet sker hela tiden oavsett var i förskolans miljö barnen befinner sig. Utomhusmiljön främjar lärande eftersom de får möjlighet att använda hela sin kropp och alla sina sinnen.SyfteVårt syfte med studien är att undersöka hur pedagogerna beskriver att de planerar och använder sig av utevistelsen på ett likvärdigt sätt som inomhusvistelsen.MetodStudien bygger på en kvalitativ metod med self report som redskap för att ta reda på hur pedagogerna beskriver att de planera och använder sig av utevistelsen och hur de ser på miljöns betydelse för barns lärande. Resultatet bygger på 12 pedagogers inlämnade self reports.ResultatPedagogerna beskriver att de aktiviteter som planeras för utevistelsen är aktiviteter som sker utanför förskolans gård. De framkommer också att utevistelsen på förskolans gård sällan planeras utan barnen får ha den tiden till fri lek och eget utforskande. De flesta pedagoger beskriver att de anser att utomhusmiljön och inomhusmiljön är en bra lärandemiljö. Några beskriver att de båda miljöerna ska skilja sig åt. / Program: Lärarutbildningen
|
195 |
Drömförskolan : En studie om hur pedagogiskt ledarskap utvecklas genom aktionslärande / Preeschool of dreams : A study of how pedagogical leadership develops through action researchRapinoja Johansson, Nina, Stefansdottir, Tinna January 2010 (has links)
BAKGRUND: För att utveckla en skapande verkstadsverksamhet där barnet står i centrum, i egenskap av en kompetent individ, måste ledarskap och grupprocesser kritiskt granskas. Genom pedagogisk dokumentation synliggörs problemområden att förändra och utveckla. Reggio Emilia-filosofin bidrar med den pedagogiska grunden och synen på barnets rätt till sin egen kreativa process.SYFTE: Att ta reda på hur en verkstadsverksamhet för barn, där samma barngrupper sällan återkommer, kan utvecklas med hjälp av pedagogisk dokumentation.METOD: Studien baseras på aktionslärande som metod, då uppstart och utveckling av verksamheten är i fokus.RESULTAT: Resultatet visar att miljön i vilken barnen vistas antingen kan skapa förutsättningar eller hinder för dem. Genom ett kritiskt förhållningssätt gentemot miljön och genom att välja att förändra den har vi även möjlighet att förändra barnens agerande i miljön. Genom att använda oss av deltagande observationer i konstverkstaden har vi fått kunskap om vår egen verksamhet och vårt pedagogiska ledarskap.
|
196 |
Diskussion inom och utanför möten som verktyg för utveckling av pedagogisk verksamhet / Discussion within and outer of meetings as tools for developing educational organization.Persson, Linnea, Sandberg, Joanna January 2010 (has links)
BAKGRUND: Forskning tyder på att arbetslaget är av mycket stor vikt för skolutveckling. Arbetslaget har möjlighet att utforma arbetet och att lära av varandra genom samtal och diskussion, men detta sker inte alltid i en ideal utsträckning. Det finns många teorier och forskning kring hur arbetslaget ska nå utveckling. Det kan dock finnas ofördelaktiga förutsättningar, både praktiska och sociala.SYFTE: Syftet är att undersöka hur pedagoger upplever att och pedagogisk diskussion, både inom och utanför avsatt tid för möten, används som redskap för att utveckla förskolans pedagogik och verksamhet.METOD: Vi har använt kvalitativ metod med intervju som datainsamlingsredskap, eftersom undersökningen handlar om pedagogernas uppfattningar och livsvärld. Sex pedagoger intervjuades från olika förskolor.RESULTAT: Alla pedagoger i undersökningen upplever att den pedagogiska diskussionen är av stor vikt. Vissa kan se att denna leder till utveckling. Några pedagoger utrycker att det finns för lite pedagogisk diskussion och för mycket administrativt innehåll. Beslut som fattas följs konsekvent på en del förskolor medan detta inte görs på andra ställen. Pedagogerna är olika nöjda med mötenas förutsättningar. Flera pedagoger menar att administrativt innehåll bör ske på bestämd tid på möten eller endast på enskilda möten. Mötena upplevs ofta läggas för sent på dagen, eller upplever att tiden inte räcker till.
|
197 |
Lärandemiljö : ett utvecklingsarbete om miljöns påverkan på barns språk i förskolan / Learning Environment : A Development Work on the Effect of the Environment on Children´s LanguageAbou Mrad, Hayat January 2012 (has links)
BakgrundI bakgrunden presenteras tidigare studier och forskning om barns lärande och om hur bland annat miljö, material och vägledning kan främja utveckling hos barn. Att förskolans verksamhet utformas utefter barns perspektiv spelar en stor roll i att skapa de bästa förutsättningarna för barns lek och lärande.SyfteSyftet med studien är att undersöka ifall ett utvecklingsarbete kan stimulera barns språkliga utveckling.MetodMetoden som har valts är en kvalitativ studie av utvecklingsarbetet med etnografiska inslag. Det har genomförts observationer innan och efter utveckling av barnens lekrumsmiljö för att se förändringar i barns språk och lek. Informella intervjuer av pedagoger på fältet har använts som underlag för resultat och reflektion. Både observationer och intervjuer har antecknats i loggbok för bearbetning och analys av data. Enstaka mer formella intervjuer har spelats in i diktafon och transkriberats.ResultatResultatet visar att barnen har blivit mer språkintresserade och mer angelägna till uttryck. En tillvaro för samtal har skapats genom "kvalitettid" i mindre barngrupper. Utifrån ändringen har miljön fått en tydligare funktion, vilket har påverkat barnens lek och stimulerat dem till att uppta meningsfulla aktiviteter. Utvecklingsarbetet har ändrat hur barnen engagerar sig med i miljön. / Program: Lärarutbildningen
|
198 |
Matbordet: en arena för lärande? : - en studie om förskollärares uppfattningar om pedagogiska måltiderDamberg, Oliviha, Lund, Helena January 2018 (has links)
Syftet med denna studie var att undersöka förskollärares uppfattningar, erfarenheter ochinställningartill pedagogiska måltider. Studien är av kvalitativ karaktär och metoden som användes för att undersöka förskollärarnas uppfattningar var samtalsintervjuer vilka transkriberades och analyserades med hjälp av tematiska analyser.De teoretiska begreppen studien utgått från är kvalifikationsbegreppet, socialisationsbegreppet och begreppet självständigt subjekt. Deweys erfarenhetsbegreppet och Learning by doing är även viktiga för studien. De huvudsakliga resultaten var att alla förskollärare såg en pedagogisk måltid som ett lärtillfälle men också som en stund för social samvaro och en lugn stund. Alla förskollärare såg också ett tillagningskök som en stor resurs i pedagogiken, men varken tillagningskök eller avdelningskök nyttjades i den utsträckning som är möjlig.Förskollärarens mångfacetterade roll ansågs vara en avgörande faktor för hur den pedagogiska måltiden kom till uttryck, det handlade om att vara en förebild, vägledare, utbildare, medupptäckare, närvarande pedagog och förmedlare.
|
199 |
Var är vi, vart ska vi och hur gör vi? : En kvalitativ studie om pedagogisk dokumentation i förskolan / Where are we, where are we going and how do we do it? : A qualitative study on pedagogical documentation in preeschoolJansson, Matilda, Strömbäck, Helena January 2019 (has links)
Föreliggande studie går ut på att synliggöra hur förskollärare arbetar med pedagogisk dokumentation, vilket syftet är samt om det finns några svårigheter med arbetet och vilka de kan vara. För att ta reda på detta har vi nyttjat en kvalitativ metod med semistrukturerade intervjuer som datainsamlingsmetod. Resultatet visar att respondenterna anser att syftet med pedagogisk dokumentation är att synliggöra verksamheten, sitt eget arbetssätt och förhållningssätt samt barns lärprocesser. Detta görs genom att observera, filma, fota och intervjua barn för att få syn på barnens intressen för att kunna följa upp, analysera och reflektera kring hur verksamheten ska planeras vidare för att gynna barns utveckling och lärande. Respondenterna upplever att svårigheterna med pedagogisk dokumentation är att skapa förståelse och samsyn hos kollegor om vad pedagogisk dokumentation innebär, att få tiden att räcka till samt att få barnen delaktiga i processen. Trots detta upplever respondenterna i huvudsak pedagogisk dokumentation som ett fördelaktigt arbetssätt.
|
200 |
Förskolans pedagogiska miljö : Av vem, för vem?Lindblom, Ida, Lindström, Elin January 2019 (has links)
Denna studie handlar om den pedagogiska miljön i förskolan, dvs. den lärmiljö barnen möter i dendagliga verksamheten. Vi har valt att utgå ifrån förskollärarens perspektiv och har, genom intervjuermed verksamma och legitimerade förskollärare, samlat in data. Syftet med studien var att ta delförskollärares uppfattningar om utformningen av förskolans pedagogiska miljöer, samt på vilket sätt de anser attbarn har inflytande över dessa. Vi har i denna uppsats utgått från barns rätt till delaktighet ochinflytande vid utformningen av förskolans miljö (Skolverket, 2018) och har utifrån detta formulerat ettsyfte, frågeställningar och intervjufrågor. Detta för att försöka få svar på om och hur barnens rätt tillinflytande över utformningen av förskolans miljö infrias. Vi introducerar läsaren till barns rättigheterutifrån förskolans läroplan samt till den forskning som är relevant i förhållande till problemområdet.Hur miljön påverkar barns lärande och utveckling, förskolans miljöer samt barns inflytande ärforskningsområden som vi lyfter i inledningen av uppsatsen. Vi har genomfört sex stycken intervjuermed förskollärare på olika förskolor i Sverige. I resultatdelen lyfter vi fram de teman och kategoriersom har framkommit under studiens gång, vid insamlingen av data. De tre huvudteman kom atthandla om förskollärarens avsikter vid utformningen av miljön, barns delaktighet och inflytande samtförutsättningar som kan påverka barns inflytande. Det visade sig att förskollärarnas uppfattning och avsiktvar att, genom planeringen av den pedagogiska miljön, skapa lugn och ro samt skapa en miljö somverkar tilltalande till barnen. Samtliga förskollärare nämnde även barns behov och intressen som enviktig utgångspunkt vid planeringen av miljö och material. Samtidigt fanns det flera andra faktorer,såsom genus-perspektivet, kemikaliefria förskolor och barn med särskilda behov, som påverkadeförskollärarnas förutsättningar vid planering och utformning av miljön. / <p>Godkännande datum: 2019-06-07</p>
|
Page generated in 0.0227 seconds