Spelling suggestions: "subject:"salutogen"" "subject:"salutogena""
11 |
Elevers möjlighet till lärande enligt KASAM : En kvalitativ fallstudie av en skola i TanzaniaHultén, Stina January 2014 (has links)
Syftet med detta examensarbete är att genom de specialpedagogiska relationella – och dilemmaperspektiven, samt genom ett sociokulturellt perspektiv undersöka vilken skola barn och unga möter i Tanzania. Teoretiska utgångspunkter har varit den salutogena teorin med fokus på KASAM, känsla av sammanhang, och Cumminsmodell där fokus ligger på att undersöka samspelet mellan lärare och elev. Detta eftersom elevens tillägnande av kunskap och motivation beror på hur läraren planerar undervisningen utefter dennes erfarenheter, språk och kultur. Metod för examensarbetet har varit fallstudien och valda datainsamlingsmetoder är observationer, informella samtal med lärare, samt intervjuer av lärare. Sammanlagt gjordes sju lektionsobservationer och tre intervjuer med lärare. Forskningsfrågorna till studien fokuserade på hur möjligheter, hjälpmedel, specialpedagogiska och andraspråksdidaktiska val och lärarens kommunikation med eleverna utnyttjas för att eleverna ska känna KASAM och lust att lära, samt vilken uppfattning lärarna hade angående elevernas känsla av sammanhang. Resultaten visade på att KASAM var något lärarna ansåg att eleverna fick del av medan observationerna visade en annan bild. Få hjälpmedel, lite interaktion mellan lärare och elever och stressande tillvaro var bland annat några utav orsakerna till att låg KASAM observerades. Resultaten visade också att lärarna gjorde vissa specialpedagogiska och andraspråksdidaktiska val. I analysdelen diskuteras resultaten bl a att om eleverna ej tränas i diskussioner, egen produktion av något slag, och endast får frågorna och uppgifterna av lärarna som återfinns i boken kan leda till att den språkliga utvecklingen eller den kognitiva utvecklingen hos eleverna ej främjas, samt att låg KASAM kan utvecklas. Resultaten visade att undervisningen skedde på en mer abstrakt språklignivå än eleverna låg på, samt att innehållet eller undervisningen ej kopplades till elevernas tidigare erfarenheter. Resultaten visade även på att många elever främst de som kunde antas i behov av särskilt stöd ofta var i stressade situationer med låg motivation, begriplighet och hanterbarhet, vilket kan leda till att låg KASAM skapas. I Sverige visar statistik att elever med annan kulturell bakgrund har lägre resultat än de med svenska som ursprung. Många forskare anger brist på interkulturell kompetens hos lärare som en av orsakerna till detta. Om läraren hade detta skulle kanske elever som anses i behov av särskilt stöd ej behöva det eller anses vara i behov av annat stöd än vad de får.
|
12 |
Vilka arbetsmiljöfaktorer har salutogen inverkan hos sjuksköterskor? : En intervjustudie om välbefinnande på arbetsplatsen.Aldheimer, Karin, Blomqvist, Christin January 2018 (has links)
Syfte och frågeställning Syftet var att identifiera vilka salutogena faktorer i arbetsmiljön som ger känsla av subjektivt välbefinnande på arbetsplatsen hos sjuksköterskor. Detta genom att besvara frågeställningen: Vilka arbetsmiljöfaktorer på en arbetsplats bidrar till känsla av välbefinnande i arbetet? Metod Med kvalitativ ansats genomfördes sex djupgående intervjuer med yrkesverksamma sjuksköterskor. Intervjuerna spelades in och transkriberades till text. Innehållsanalys med tolkning av datamaterialet genomfördes med deduktiv grund. Fynden sorterades utefter de sex kategorier som begreppet välbefinnande i denna studie definierades av: förmågan att bemästra vardagen, självacceptans, positiva relationer med andra, personlig utveckling och autonomi (Ryff’s Psychological Well-Being scales) och känsla av inflytande. Resultat Utfallet visade flertalet arbetsmiljöfaktorer bidragande till känsla av välbefinnande på arbetsplatsen. Tydligast framträdande och återkommande för samtliga välbefinnandekategorier var betydelsen av goda kollegor, en adekvat bemanning gällande kompetens och antal samt ledningens förmåga att visa intresse för sina anställda genom att lyhört lyssna till och se efter personalens behov och åsikter. Arbetsmiljöfaktorn ”Tydlig kommunikation” genomsyrade samtliga kategorier och uppgavs verka grundläggande för en välfungerande verksamhet med personal som upplever välbefinnande på arbetsplatsen. Slutsats Genom denna studie har salutogena arbetsmiljöfaktorer som genererar känsla av välbefinnande i arbetet hos yrkesverksamma sjuksköterskor identifierats. Tre tydligt framträdande faktorer lyftes som extra betydande: goda kollegerelationer, ledningens bemötande och gehör samt adekvat bemanningsantal och kompetens för rådande arbetsbelastning. Faktorn av att ha en god och ständigt öppen kommunikation lyftes som grundläggande för en välmående personalskara. Studiens omfattning kan verka begränsande för applicerbarheten på den stora massan, men ger indikation på arbetsmiljöns vikt för arbetstagarens välbefinnande och uppmuntrar till vidare forskning om salutogena arbetsmiljöfaktorer.
|
13 |
"Barn gör rätt om de kan" : Förskollärares förhållningssätt med utagerande barn i förskolan / "Children will do the right thing if they can" : Pre-school teachers approach to children acting outLamadrid, Frederico January 2021 (has links)
Syftet med denna studie är att studera pedagogernas uppfattning om och vilka arbetssätt de anser sig använda sig av i arbetet med barn med utagerande beteende. Detta examensarbete är en kvalitativ studie som bygger på sex semistrukturerade intervjuer med pedagoger från två förskolor. I studien antas ett sociokulturellt perspektiv på lärande och ett salutogent perspektiv på utveckling av barns sociala förmågor.Resultatet i studien visar på att pedagogernas förhållningssätt till barn med utagerande beteende är en ständigt aktuell fråga. Det innebär ett arbete med kartläggning på gruppnivå i verksamheten; förskolans fysiska, pedagogiska och sociala miljö. Rutiner och anpassningar av olika slag fyller hela dagens olika aktiviteter. Arbetet på de olika förskolorna har flera likheter än olikheter. Många pedagoger vittnar om liknande erfarenheter och flera använder sig av en repertoar av lösningar att ta till när det inte fungerar. Signifikant är att pedagogerna på de olika förskolorna hittat ett arbetssätt där barn ges tillfälle att lära sig av varandra genom att barnen delas in i mindre grupper för olika typer av samtal. Det kan vara samtal om vad som hände eller bara att det just vid det tillfället hjälper det barn som har svårt för att hantera många intryck just då. Anledningen till att barn uppvisar ett utagerande beteende kan vara flera: hemförhållanden, miljö, vuxnas förhållningssätt eller att barnen inte förstår vilka lekregler som gäller för att få vara med i gemenskapen. Många pedagoger som ingått i studien anser att ett samarbete med hemmet tidigt är avgörande för att barnet ska få en bra start i förskolan och det som väntar. Pedagogerna arbetar för ett gemensamt förhållningssätt men flera upplever att tiden till gemensam planering ofta inte räcker till.
|
14 |
”Man kommer aldrig att kunna förändra ett barn,det enda vi kan förändra är allt det vi gör runtomkring det" : En studie om elevhälsans förebyggande och hälsofrämjande arbete kring psykisk hälsa / ”You will never be able to change a child the only thing we can change is everything we do around it” : A study of student care team´s preventive and health-promoting work for mental healthWiveus, Åsa, Bengtsson, Helena January 2022 (has links)
I både samhällsdebatten och i media har det uppmärksammats att den självrapporteradepsykiska ohälsan bland barn och unga har ökat under de senaste åren. Enligt studiens tidigareforskning upplever många ungdomar att skolan är den största källan till stress. Många unga äroroliga över sina skolprestationer och sin framtid.Syftet med studien är att bidra med kunskaper om vilka faktorer i skolan som upplevs varaen bidragande orsak till den ökade självrapporterade psykiska ohälsan bland dagens elever. Vivill även synliggöra hur elevhälsan arbetar för att stärka elevernas psykiska hälsa utifrån ettsalutogent perspektiv. Frågeställningarna fokuserar kring vilka faktorer de olika professionernainom elevhälsan upplever vara mest avgörande för elevers psykiska hälsa. Hur elevhälsanupplever och beskriver att samverkan mellan olika organisationer/aktörer fungerar när det gällerelevers psykiska ohälsa samt hur elevhälsan beskriver att de arbetar för att främja och stärkaelevers psykiska hälsa.För att tolka det empiriska materialet användes Antonovskys salutogena teori och Karaseksoch Theorells krav-kontroll-stödmodell som teoretisk utgångspunkt. Dessa teoretiska modellerär valda för att de förklarar förhållandet mellan vilka faktorer som främjar hälsa respektiveorsakar ohälsa. tillsammans utgör de en empirisk grund för en analys av hälsofrämjande arbeteinom skolan.I studien har en kvalitativ ansats valts där 2 lärare, 6 personer som arbetar inom elevhälsani grundskolan och 2 specialpedagoger som arbetar i ett centralt team intervjuats.Respondenterna representerar både kommunala-och friskolor och skolorna är placerade ivarierade socioekonomiska upptagningsområden. För att kunna följa upp intressanta trådar iintervjuerna och ställa följdfrågor valdes semistrukturerade intervjuer, vilket gav ett riktmaterial.Studiens resultat visar att alla respondenter upplever att det skett en ökning av densjälvrapporterade psykiska ohälsan, vilket de menar kan bero på att det finns en stor okunskapbland unga kring vad psykisk ohälsa egentligen innebär. Därför är det av stor vikt att spridakunskap kring psykisk ohälsa både bland elever och övrig personal på skolan för att skapa en 4acceptans men även för att ta bort skammen och stigman kring ämnet. Vidare menarrespondenterna att det finns ett tydligt samband mellan skolprestationer och psykisk ohälsa ochatt kraven upplevs ha ökat både i skolan och i samhället i stort. Skolrelaterad ohälsa kan varaett resultat av obalans mellan skolrelaterade krav och individens resurser att hantera dem.Lärmiljön och goda relationer mellan elev-skolpersonal är två faktorer som respondenternalyfter fram som viktiga skyddsfaktorer men de kan även bli riskfaktorer när det inte fungerar.En lärmiljö som främjar de tre faktorerna begriplighet, meningsfullhet och hanterbarhet, bidrartill god hälsa hos eleverna. I resultatet framkom även att samarbetet och samverkan både inomorganisationen och med externa aktörer är av största vikt för att skapa ett helhetsperspektiv förelevens hälsa, utveckling och lärande, där elevens bästa är i fokus. Resultatet visar att detproaktiva arbetet ser olika ut på de olika skolorna då de har olika problematik ochförutsättningar. De är dock eniga i att det proaktiva arbetet kring psykisk ohälsa inte bör varaett isolerat arbete utan att det konstant ska genomsyra hela verksamheten.Specialpedagogen är en viktig aktör i det proaktiva arbetet där man utgår från detsalutogena perspektivet, det vill säga det friska och det som fungerar. Det handlar om attbibehålla eller stärka det psykiska, fysiska och sociala välbefinnandet genom att skapalärmiljöer och anpassningar som främjar elevernas hälsa, utveckling och lärande. Tillsammansmed övrig elevhälsa ska specialpedagogen identifiera, analysera och medverka i detförebyggande arbetet med att undanröja hinder och svårigheter för lärande och hälsa både påorganisations; grupp- och individnivå. Specialpedagogen tillsammans med övriga elevhälsanhar ett viktigt uppdrag i att skapa en samsyn kring psykisk ohälsa inom organisationen för attge pedagogerna det stöd, förutsättningar och kunskaper de förväntas behöva för att bemöta deelever som lider av ohälsa samt för att tidigt upptäcka de elever som riskerar att utveckla psykiskohälsa.
|
15 |
Hälsa och hälsoundervisning i ämnet idrott och hälsa : En enkätstudie med lärare i idrott och hälsa / Health and health education in the subject of sport and health : A survey study of teachers in sports and healthMagnusson, Emma January 2020 (has links)
Denna studie är en kvantitativ undersökning med syftet att undersöka hur synen på hälsa skiljer sig mellan yrkesverksamma idrottslärare i landet. En jämförelse gjordes också på basis mellan kön, ålder och examinationsår. Enkäten utformades utifrån Antonovskys salutogena perspektiv, teorin KASAM och dess tre komponenter begriplighet, hanterbarhet och meningsfullhet och besvarades utav 237 respondenter från Facebook grupperna Idrottslärare och Sveriges Idrottslärare. De överblickande resultaten visade på att idrottslärare överlag svarade positivt på de allmänna perspektivet och de tre KASAM-komponenterna. De enda statistiskt säkerställda skillnaderna var mellan män och kvinnor där kvinnor svarade mer positivt än män vad gäller både salutogenitet och hanterbarhet. Dock kan man inte säga att detta är något som utspelar sig i praktiken då man som idrottslärare kan tycka att något är viktigt men sedan inte praktiskt utöva det. Det vi ser i denna undersökning är idrottslärarnas upplevelser utav lektionerna och inte vad som verkligen händer på lektionerna. Sedan kan ju en idrottslärares upplevelser skilja sig mot vad eleverna upplever. / This study is a quantitative study aimed at examining how the perception of health differs between professional sports teachers in the country. A comparison was also made on the basis of gender, age and examination year. The questionnaire was designed from Antonovsky's salutogenic perspective, the KASAM theory and its three components comprehensibility, manageability and meaningfulness and was answered by 237 respondents from the Facebook groups Idrottslärare and Sveriges Idrottslärare. The overall results showed that sports teachers generally responded positively to the general perspective and the three KASAM components. The only statistically significant differences were between men and women, where women responded more positively than men in terms of both salutogenicity and manageability. However, you cannot say that this is something that takes place in practice as you as a sports teacher may think that something is important but then not practically practice it. What we see in this survey is the sports teachers' experiences of the lessons and not what really happens at the lessons. Then, after all, a sports teacher's experiences can differ from what the students experience.
|
16 |
Idrott och hälsa, ett ämne i hälsans tecken? : Lärares tolkningar av begreppet hälsa och deras beskrivningar av hur de undervisar hälsa. / Physical Education and Health, a subject in the signs of health? : Teachers’ interpretation of the concept of health and their descriptions in howthey teach health.Skoghäll, Joel January 2021 (has links)
Studien har undersökt hur lärare tolkar begreppet hälsa och hur de beskriver att de undervisar hälsa i sin praktiska undervisning. För att besvara dessa frågor har en kvalitativ ansats med semistrukturerade intervjuer använts. Totalt har nio respondenter intervjuats och resultatet vi- sar att lärarna beskriver hälsa genom en helhetssyn där fysisk, psykisk, och social hälsa ingår. Det visar också att det saknas en systematik och struktur samt att det finns en osäkerhet när de ska beskriva hur deras undervisning i hälsa genomförs. Vidare visar resultatet att idrott och hälsa ofta särskiljs och att hälsoundervisningen främst sker teoretiskt. Slutsatsen är att det fö- refaller svårt att omsätta hälsobegreppet till den praktiska undervisningen inom idrott och hälsa och att den ofta sker på många olika sätt och med olika ingångsvärden. Genom att appli- cera och använda modellen KASAM kan det finns möjligheter för yrkespraktiken att skapa en struktur och ett ämne som går i hälsans tecken, där elever deltar och samtidigt mår bra.
|
17 |
Salutogent förhållningssätt och ett värdigt liv inom äldreomsorgenCortenbach, Maria, Gullstrand, Sandra January 2012 (has links)
Our study aims to examine whether managers in elderly care areworking from a salutogenic approach to create a dignified life forthe residents. By this we are trying to find out how you look at lifein dignity and what meaning it has, what similarities and whatdifferences there are. We also want to explore what they want toachieve with their work and what they do to enable it. Thequestions we asked ourselves what the salutogenic approach is formanagers working in nursing homes. How do they look at a decentlife and we ask ourselves the question of the salutogenic approachis just a "buzzword" in a working man always had or there are realdifferences? The method we have chosen to use is a web-basedquestionnaire that we sent to our sample. To get the most from sucha high response rate as possible, we also sent out a few reminders.The result we got shows in as many as 98% of the managers knowwhat a salutogenic approach involves the remaining 2% had partialknowledge of its meaning, the loss we had may be because therespondents did not know what the term meant. The majority 67%of respondents had been in contact with the concept sometimebetween 2000 -2012, which can be attached to the dignity of theinvestigation that led to a legislative change in the SOL Chapter 5 §4 of the elderly and their quality of life, the theory of ethicalperspectives we have chosen to analyze answers aregerotranscendence, activity theory, Maslow's theory andempowerment theory. Conclusions we have found in this study isthat many activities have the objective of becoming moreindividual-based and in an effort that the residents should be able tofeel the dignity and quality of life. Our interpretation of this studyis that the salutogenic approach is a buzzword.
|
18 |
PRIV-iligerad?Holm, Hanna, Venneman, Monica January 2008 (has links)
Syftet med följande arbete var att undersöka hur de gymnasieelever som erhållit plats vid PRIV, programinriktat individuellt val, upplevde sin studiesituation. Vad de upplevde som positivt respektive negativt och hur de upplevde att ha en annan studieplan än sina klasskamrater.Elva elever på olika nationella program på två olika gymnasieskolor har intervjuats och gett sin syn på PRIV. Elevernas erfarenheter och upplevelser har kategoriserats, analyserats och jämförts. Resultatet visade att samtliga elever upplevde sig som privilegierade över att erhållit en plats vid PRIV. De upplevde mening och sammanhang med sina studier. Det som de upplevde som negativt var stressen över att läsa kurserna vid ett program samtidigt som de arbetade med sin grundskolebehörighet. Att ha en annan studieplan än sina klasskamrater upplevde de som positivt i den meningen att de fick stöd, negativt i den meningen att de upplevde sig komma i andra hand på ett skolorganisatoriskt plan. / PRIV-iliged? - An interwiev study about how students within PRIV experience their situation.
|
19 |
Gymnasieskolan som en salutogen arbetsplats : En kvalitativ studie om gymnasielärares uppfattning om vad som gör en arbetsplats hälsosam. / The High School as a salutogenic workplace : A qualitative study on high school teachers' perception of what makes a workplace salutogenic.Englastad, Anna January 2024 (has links)
Gymnasielärare har ett stressigt och komplext jobb, för att få lärare att stanna kvar i yrket behöver forskning bedrivas kring vad som är salutogent med arbetet. Studier har tidigare utförts kring hur teorin om en känsla av sammanhang (KASAM) kan användas för att arbeta salutogent. Denna studie syftade till att få en djupare förståelse för en gymnasielärares upplevelse av sitt arbete och vilka faktorer som ansågs vara viktiga för skolan som en salutogen arbetsplats. Frågeställningarna lydde: hur upplever den enskilde gymnasieläraren sitt arbete och vad är av betydelse för en salutogen arbetsplats enligt gymnasieläraren? Data samlades in via kvalitativa intervjuer med elva gymnasielärare. Utifrån en induktiv, tematisk analys av insamlad data framkom fem teman som alla var väl överensstämmande med tidigare forskning inom området och visade på att det finns flera aspekter som lärarna anser vara salutogena, som meningsfullhet i att se sina elever lyckas och goda sociala relationer med kollegor. Andra aspekter av den salutogen arbetsplatsen behöver dock utvecklas, där tillgängliga resurser, tydlighet i arbetsuppgifter, renodlat uppdrag och kommunikation är framträdande.
|
20 |
Salutogent perspektiv på hälsa och arbete bland vårdpersonal - en kvantitativ tvärsnittsstudieBerleen Danå, Sara, Valfridsson, Linn January 2013 (has links)
Syftet med denna studie var att beskriva vårdpersonals upplevelse av arbete och självskattad hälsa utifrån ett salutogent perspektiv. Bakgrund. Arbetsmiljön har stor betydelse för upplevelsen av hälsa och hur vi mår. Det finns därför ett behov av att utforska samband mellan upplevelse av arbete och hälsa, särkilt bland vårdpersonal som ofta utsätts för höga krav i arbetet. Genom att utgå från ett salutogent perspektiv kan hälsofrämjande faktorer i arbetsmiljön beskrivas vilket är av värde vid hälsofrämjande arbete. Design. Studien genomfördes i form av en kvantitativ tvärsnittssstudie under april-maj månad 2013,bland vårdpersonal med patientnära arbete i Stockholms och Uppsala län. Metod. Data samlades in genom pappersenkäter som delades ut till 100 sjuksköterskor,undersköterskor och läkare (svarsfrekvensen var 68%). För att mäta vårdpersonalens upplevelse av arbete och självskattad hälsa, användes mätinsinstrumenten Salutogenic Health Indicator Scale(SHIS) och Work Experience Measurement Scale (WEMS). Bearbetning och analys av datainsamlingen gjordes med SPSS 20.0.Resultat. Det fanns ett signifikant samband mellan självskattad hälsa och upplevelse av arbete ocharbetsplats. Ingen signifikant skillnad sågs i upplevelse av hälsa och arbete i förhållande till kön,sysselsättningsgrad, anställningsform eller yrke/utbildningsnivå. De respondenter som tillhörde den äldre åldersgruppen hade en signifikant högre skattad hälsa och högre medelvärden i WEMS. Slutsats. Vårdpersonal som trivs och mår bra på arbetet skattar även sin hälsa högre. Genom att öka förståelsen för sambanden mellan arbete och hälsa och vilka faktorer som bidrar till att vi trivs och mår bra på arbetet kan en värdefull utgångspunkt för hälsofrämjande arbete på arbetsplatsen skapas.
|
Page generated in 0.0463 seconds