81 |
Svenska språket: vårdat, enkelt och begripligt - för alla? : En studie i andraspråksbrukares ordförståelse av myndighetstexterEkman Öst, Ulrika January 2010 (has links)
<p>Min uppsats handlar om ordförståelse och är en studie i klarspråkets tecken: Hur mycket förstår en person med svenska som andraspråk av myndigheters texter? Den första juli 2009 trädde språklagen i kraft, vilket betyder att de språkpolitiska målen från 2005 är lagfästa. Svenska är nu huvudspråk och ska kunna användas inom alla samhällsområden. Men hur fungerar den språkliga kommunikationen mellan medborgare och myndigheter? Tidigare studier visar att 51 % av orden förstås i myndighetsbeslut. Om nu personer med svenska som modersmål endast förstår drygt hälften av orden i juridiska texter, hur stor är då ordförståelsen hos personer med svenska som andraspråk?<strong> </strong>Syftet med denna uppsats är att studera hur personer med svenska som andraspråk uppfattar myndigheters texter. Jag undersöker även om resultatet varierar mellan kvinnor och män samt om vistelsetiden i Sverige påverkar graden av ordförståelse.</p><p>För att nå mitt syfte har jag utfört en kvantitativ enkätundersökning där 36 personer med svenska som andraspråk har svarat på en enkät med 35 ord tagna ur två broschyrer, den ena från Försäkringskassans ”Till alla barnfamiljer” och den andra från Skatteverkets ”Identitets-kort för folkbokförda i Sverige”. Resultatet visar att 35,8 % av orden i enkäten förstås. Männen har något högre ordförståelse: 39 % jämfört med kvinnornas 35 %. Att kvinnornas vistelsetid i Sverige är längre än männens höjer inte deras resultat i min studie. Männen är dock färre i antal, de utgör endast 20 % av urvalet vilket måste beaktas i sammanhanget. En jämnare könsfördelning leder troligtvis till ett annat resultat. Studien visar att vistelsetiden överlag inverkar positivt på graden av ordförståelse för <em>hela</em> urvalet: De som har bott i Sverige två år eller kortare uppger att de förstår 33 % av orden och de som har bott tre år eller längre förstår 40 %. Majoriteten av informanterna uppger att de har svårigheter med att förstå myndighetstexter.</p><p> </p><p> </p><p> </p><p> </p><p> </p><p> </p><p> </p><p> </p><p> </p>
|
82 |
Språkutvecklande arbete i år F-3. En studie av lärares arbets- och förhållningssätt vad gäller elevers språkutveckling / Language-developing Work during the First School Years. A study of teachers´ work and attitudes regarding pupils´ language developmentEnglund, Kerstin January 2002 (has links)
<p>Denna studie har flera, men sammanhängande, syften. För det första är syftet att undersöka om och i så fall varför lärare i förskoleklasser och i år ett till tre i grundskolan medvetet arbetar med sina elevers språkutveckling. För det andra är syftet att belysa hur lärarna i fråga arbetar, om förskolans och grundskolans lärare skiljer sig åt beträffande arbets- och förhållningssätt samt om och i så fall hur lärarna har förändrat sitt arbete över tid. </p><p>Det visar sig att de flesta av lärarna i undersökningen ofta och medvetet arbetar med sina elevers språkutveckling. Vidare visar det sig att det språkutvecklande arbetet ofta motiveras av att lärarna vill ge eleverna redskap för en eller flera av kategorierna kommunikation, tänkande, lärande och känslobearbetning. Språklekar, samtal, högläsning av berättande skönlitteratur, muntlig framställning, individuellt skrivande av berättelser samt strukturerade språkövningar är vanliga aktiviteter i undersökningsdeltagarnas pedagogiska verksamhet. Högläsning respektive skrivande av texter utanför den berättande genren verkar däremot vara sällsynt. </p><p>Det visar sig att det, vad gäller arbets- och förhållningssätt, finns många likheter mellan förskolans och grundskolans lärare.</p>
|
83 |
Engelskan i skolan : en undersökning av vokabulär i gymnasieskolans textböcker i engelskaBorking, Ulrika January 2008 (has links)
<p>This essay reviews vocabulary samples from three different textbooks, which are readers for the basic course in English at an upper secondary school in Sweden. The aim of the study is to determine whether the word samples from the readers’ word lists consist mostly of high- or low frequency words and if the words denote any particular semantic fields. Moreover, the possible use of word frequencies in second language acquisition is also examined. The method used in ascertaining the quality of the words is comparing the word samples to the BNC (the British National Corpus) and analysing how frequently they occur in written and spoken modern English. The results are based on the findings from the analysis made in this study and also compared to current research in the fields of linguistics and language acquisition. The results exhibit both overrepresentation- and absence of words in particular semantic fields. For instance, words from the semantic field concerning ‘food and cooking’ were found to be somewhat predominant. The findings also include support for the use of word frequencies in language acquisition, especially in terms of how words are translated from English into Swedish in the textbooks’ wordlists. The only Swedish synonym given was in some cases item of the least frequent usage in modern English, according to the BNC. <strong> </strong></p><h1> </h1><h1> </h1><p> </p>
|
84 |
Svenska språket: vårdat, enkelt och begripligt - för alla? : En studie i andraspråksbrukares ordförståelse av myndighetstexterEkman Öst, Ulrika January 2010 (has links)
Min uppsats handlar om ordförståelse och är en studie i klarspråkets tecken: Hur mycket förstår en person med svenska som andraspråk av myndigheters texter? Den första juli 2009 trädde språklagen i kraft, vilket betyder att de språkpolitiska målen från 2005 är lagfästa. Svenska är nu huvudspråk och ska kunna användas inom alla samhällsområden. Men hur fungerar den språkliga kommunikationen mellan medborgare och myndigheter? Tidigare studier visar att 51 % av orden förstås i myndighetsbeslut. Om nu personer med svenska som modersmål endast förstår drygt hälften av orden i juridiska texter, hur stor är då ordförståelsen hos personer med svenska som andraspråk? Syftet med denna uppsats är att studera hur personer med svenska som andraspråk uppfattar myndigheters texter. Jag undersöker även om resultatet varierar mellan kvinnor och män samt om vistelsetiden i Sverige påverkar graden av ordförståelse. För att nå mitt syfte har jag utfört en kvantitativ enkätundersökning där 36 personer med svenska som andraspråk har svarat på en enkät med 35 ord tagna ur två broschyrer, den ena från Försäkringskassans ”Till alla barnfamiljer” och den andra från Skatteverkets ”Identitets-kort för folkbokförda i Sverige”. Resultatet visar att 35,8 % av orden i enkäten förstås. Männen har något högre ordförståelse: 39 % jämfört med kvinnornas 35 %. Att kvinnornas vistelsetid i Sverige är längre än männens höjer inte deras resultat i min studie. Männen är dock färre i antal, de utgör endast 20 % av urvalet vilket måste beaktas i sammanhanget. En jämnare könsfördelning leder troligtvis till ett annat resultat. Studien visar att vistelsetiden överlag inverkar positivt på graden av ordförståelse för hela urvalet: De som har bott i Sverige två år eller kortare uppger att de förstår 33 % av orden och de som har bott tre år eller längre förstår 40 %. Majoriteten av informanterna uppger att de har svårigheter med att förstå myndighetstexter.
|
85 |
Delaktig eller utanför i förskoleklassen : En studie om invandrarelevers deltagande i samlingen / Taking Part or Not : A Study of Immigrant Pupils´ Participation in Communicative Activities in the Pre-school ClassSvan, Britta January 2010 (has links)
I min studie har jag följt åtta elever med svenska som andraspråk genom förskoleklassen och årskurs ett. Syftet med studien har varit att söka förståelse för varför elever lyckas så olika med sin läs- och skrivinlärning trots att de får samma undervisning. Min hypotes har varit att de elever som får svårigheter med att lära sig läsa och skriva inte är delaktiga i skolans språkliga gemenskap. För att söka stöd för mitt antagande har jag observerat eleverna under den pedagogiska samlingen i förskoleklassen. Då observationsstudien var avslutad tog jag del av resultaten på de test som skolan genomförde under tiden i förskoleklassen och årskurs ett. Jag har också intervjuat elevernas föräldrar och läraren i förskoleklassen. Inledningsvis har jag gjort en teoretisk genomlysning av följande områden: Språklig gemenskap, socialisering till skriftspråksanvändning, flerspråkighet och andraspråksinlärning, svenska som andraspråk, modersmålsundervisning samt förskoleklassen. Jag fann att det är nödvändigt att använda flera metoder för att upptäcka de elever som riskerar att få svårigheter med sin läs- och skrivinlärning. Under observationerna framgick det tydligt hur elever som inte är fonologiskt medvetna förhåller sig till den pedagogiska samlingen. Däremot identifierade jag inte de elever som hade ett mycket begränsat ordförråd. Detta framgick då elevernas ordförråd testades när de började i årskurs ett. Då en förutsättning för att vara delaktig i den språkliga gemenskapen är att eleven förstår ordens betydelse bör detta test genomföras så tidigt som möjligt då eleven börjar i förskoleklassen. Jag fann också att studiehandledning på modersmålet är ett viktigt stöd för många elever om de har ett begränsat ordförråd i undervisningsspråket.
|
86 |
Engelskan i skolan : en undersökning av vokabulär i gymnasieskolans textböcker i engelskaBorking, Ulrika January 2008 (has links)
This essay reviews vocabulary samples from three different textbooks, which are readers for the basic course in English at an upper secondary school in Sweden. The aim of the study is to determine whether the word samples from the readers’ word lists consist mostly of high- or low frequency words and if the words denote any particular semantic fields. Moreover, the possible use of word frequencies in second language acquisition is also examined. The method used in ascertaining the quality of the words is comparing the word samples to the BNC (the British National Corpus) and analysing how frequently they occur in written and spoken modern English. The results are based on the findings from the analysis made in this study and also compared to current research in the fields of linguistics and language acquisition. The results exhibit both overrepresentation- and absence of words in particular semantic fields. For instance, words from the semantic field concerning ‘food and cooking’ were found to be somewhat predominant. The findings also include support for the use of word frequencies in language acquisition, especially in terms of how words are translated from English into Swedish in the textbooks’ wordlists. The only Swedish synonym given was in some cases item of the least frequent usage in modern English, according to the BNC.
|
87 |
Metoder och möjligheter med högläsning : En studie om hur lärare arbetar med högläsning i grundskolans tidigare årHass, Camilla January 2011 (has links)
Det här examensarbetet handlar om hur tjugo lärare arbetar med högläsning i grundskolans tidigare år. Underlag för studien har skapats genom enkätstudier och intervjuer med verksamma lärare på grundskolans tidigare år. Studien svarar på hur lärarna arbetar med högläsning i skolan, vad lärarnas syften med högläsningen är och vad för betydelse högläsningen kan ha för barns utveckling i allmänhet enligt lärarna. Samtliga lärare har uppgett att de använder sig av högläsning i sin undervisning. Omfånget av högläsningen varierar och så även metoder. Samtliga lärare har dock uppgett att de använder sig av kapitelböcker i sin undervisning. Vidare är samtal kring böcker något lärarna ofta nämner. Ett flertal lärare benämner det som boksamtal medan några lärare inte benämner det alls. Av studiens resultat att döma är lärarnas syften med högläsningen att väcka ett läsintresse, ge barnen ett större ordförråd samt utveckla och skapa en läsförståelse hos barnen. Lärarna menar att högläsning ger barnen ett större ordförråd, utvecklad läsförståelse samt ett större läsintresse. Ett fåtal lärare bedömer att högläsningen lär barnen om inlevelse vid högläsning och att betona ord, kunskap och förståelse om omvärlden, kunskap om berättelsestrukturer samt att stavningen förbättras. Studien har visat att högläsning är en undervisningsform som oavsett om man som lärare medvetet eller omedvetet arbetar med högläsning och effekterna av den, så gynnar den barnens utveckling på olika sätt. Således bör alla verksamma lärare i skolan vara medvetna om och ha kunskaper om högläsningens positiva effekter.
|
88 |
Barn med språkstörning : en förskolepedagogs utmaning / Children with Specific Language Impairment : challenges for a preschool teacherEngström, Malin January 2011 (has links)
Syftet med undersökningen är att få en uppfattning kring arbetet som sker på förskolan då det förekommer ett barn med språkstörning. Undersökningen består av fyra intervjuade pedagoger som delar sina kunskaper och erfarenheter kring att arbeta med språkstörning, vilka metoder de använder sig av, hur de anser att miljön på förskolan bör vara utformad samt hur de lägger upp en pedagogisk verksamhet för att barnen på bästa sätt ska utveckla sitt språk Ur resultatet så framkommer det väldigt stor skillnad i både kunskap och pedagogernas kompetens gällande språkstörning, samt att de använder sig av metoder med både manuell och hjälpmedelsbaserad alternativ kompletterande kommunikation. Flera uppfattningar från pedagogerna avser utformning av förskolans miljö samt hur de lägger upp den pedagogiska verksamheten för att barnen ska få bästa möjlighet till språkutveckling. Sammanfattningsvis anser alla de intervjuade pedagogerna att deras viktigaste plikt och förhållningssätt är att de är närvarande pedagoger så att barnen får de rätta förutsättningarna att lära sig språk. / The aim of this study is to gain an understanding of the work that takes place in a preschool when there are children with specific language impairment. The study consists of interviews with four pedagogues who share their knowledge and experience of working with language impairment; the methods they use, how, in their opinion, the preschool environment should be designed, and how they create pedagogical activities for the children to be able to develop their language in the best possible way. The result shows that there is a vast difference in both knowledge and competence among the pedagogues as regards language impairment, and that they use methods of both manual and aided alternative and augmentative communication. Several ideas among the pedagogues concern the design of the preschool environment and how they organize the teaching activity, in order to give the children the best possible chance to develop their language. To sum up, all the pedagogues in the interviews think that as teachers the obligation and attitude that is most important for them is to be present, so that the children will receive the right prerequisites to be able to develop their language.
|
89 |
Nyordsinlärning i relation till ordförråd, nonordsrepetition och prosodi hos en grupp barn i förskoleåldern med typisk språkutvecklingBirchwood, Aina, Eriksson Leidnert, Michaela January 2014 (has links)
Vid flertalet studier har det framkommit att ordförrådets storlek och förmågan till nonordsrepetition påvisar samband med nyordsinlärning. De prosodiska egenskapernas inverkan vid nyordsinlärning är emellertid inte lika studerad. Syftet med föreliggande studie var att undersöka hur barn mellan 4:5 och 6:0 år med typisk språkutveckling presterar på nyordsinlärning i relation till ordförråd och repetition av nonord samt att utforska vilken inverkan prosodiska egenskaper har på förmågan till nyordsinlärning. I studien deltog 15 barn vilkas resultat på nyorden, ordförrådstestningen och nonordsrepetitionen uträknades. Nyordsinlärningsuppgiften bestod av sex ord vilka sammankopplades med sex olika föremål. Nyorden matchades i par med avseende på en åtskiljande prosodisk egenskap mellan dem: antingen antal stavelser, betoning eller ordaccent. Inga signifikanta korrelationer mellan nyordsinlärning, ordförråd och nonordsrepetition kunde påvisas. Det framkom dock att korrelationen mellan ålder och nonordsrepetition var nära signifikans och indikerade att ökad ålder gav ett högre resultat på nonordsrepetitionen. Gällande de prosodiska egenskapernas relation till nyordsinlärning upptäcktes en signifikant skillnad i betoningsplacering, nyord med betoning på den finala stavelsen fick högst resultat. Barnen lärde sig också trestaviga ord i större utsträckning än tvåstaviga ord. Studien implicerar att betoning och ordlängd verkar ha viss betydelse för nyordsinlärning i kontrast till ordaccent, medan det inte kan påvisas några föreliggande korrelationer mellan nyordsinlärning, ordförråd och nonordsrepetition. / Several studies have shown that vocabulary size and nonword repetition ability correlate with novel word learning. The impact of prosodic features on novel word learning has, however, not been studied extensively. The purpose of this study was to examine how children aged 4:5–6:0 with typical language development perform on novel word learning, vocabulary and nonword repetition and to explore what impact prosodic features have on the ability to learn novel words. The study involved 15 children whose performance on the novel word learning task, vocabulary testing and nonword repetition was calculated. The novel word learning task consisted of six words which were connected to six different items. The novel words were matched in pairs differing by only one prosodic feature: either the number of syllables, stress or tonal word accent. No significant correlations between the novel word learning, vocabulary and nonword repetition were found. However, the correlation between age and nonword repetition reached near significance, which indicated that increased age gave a higher result on the nonword repetition. Regarding how the prosodic features related to the novel word learning, a significant difference between stress placements was detected. Novel words with stress on the final syllable were easier to learn. The children also achieved a higher result on the three syllable words than the two syllable words. The study implies that stress and word length seem to play a somewhat important role for novel word learning in contrast to tonal word accent, while it appears to be no relation between novel word learning, vocabulary and nonword repetition.
|
90 |
Ordbildningsundervisningskunskaper : En studie av sfi-lärares kunskaper om ordförråd och ordbildning i det svenska språketEriksson, Ingela January 2014 (has links)
Studiens syfte är att kartlägga yrkesverksamma sfi-lärares kunskaper om ordförråd och ordbildning i svenska språket och vad de anser vara bra undervisning i detta ämne. Frågeställningarna är vilka grundläggande kunskaper sfi-lärare har om ordförrådets uppbyggnad och organisation hos enskilda språkanvändare, vilka grundläggande kunskaper de har om det svenska ordbildningssystemet och vad man anser vara god undervisning i ordkunskap. Materialet som har använts för att besvara frågeställningarna är en enkätundersökning som också innehöll en kunskapskartläggning. Denna undersökning kompletterades med fyra intervjuer, genomförda några veckor efter den skriftliga undersökningen. I undersökningen deltog tio sfi-lärare, yrkesverksamma inom två olika kommunala vuxenutbildningar. Resultatet visar att sfi-lärare har grundläggande kunskaper om det svenska ordbildningssystemet och om ordinlärning men att det finns utrymme för kunskapsförbättringar. Undersökningen visar också att de kunskaper som besitts i ganska stor utsträckning är implicita. Informanterna anser vidare att explicit undervisning om ord är en effektiv ordinlärningsmetod, en uppfattning som överensstämmer med aktuell forskning. Vad gäller lärarnas kunskaper om ordförråd är det svårare att dra några säkra slutsatser. Studiens resultat stödjer tidigare forskning som säger att språks lexikala aspekt bör få större plats i lärarutbildningarna, och att redan yrkesverksamma lärare behöver fortbildning inom detta ämnesområde. Uppsatsskribenten drar även slutsatsen att metakunskaper om ordförråd och ordinlärning kan var mycket användbara för både elever och lärare och att det kan skapa en större systematik och struktur i arbetet med att utveckla ett rikt ordförråd. Vi borde således sträva mot att göra sfi-lärarnas implicita kunskaper om ordförråd och ordinlärning mer explicita.
|
Page generated in 0.0485 seconds