31 |
”Det är ju egentligen allt”- rektorers perspektiv på hållbar utveckling i förskolan : En jämförelsestudie mellan svenska förskolor i Sverige och Thailand / ”That’s actually all” – principals’ perspectives on sustainable development in preschool. A comparative study between Swedish preschools in Sweden and Thailand.Larsson, Angelica, Erkapers, Emilia January 2021 (has links)
Syftet med denna studie var att jämföra rektorers syn på hållbar utveckling i förskolan i två olika länder, Sverige och Thailand, samt öka kunskapen om arbetet med hållbar utveckling i förskolan. De frågor som hjälpt oss genom studien är: Hur definierar rektorer begreppet hållbar utveckling? Hur beskriver rektorer att deras förskolor arbetar med de tre dimensionerna inom hållbar utveckling? Vilka likheter och skillnader går att hitta i arbetet med hållbar utveckling på förskolor i Sverige och Thailand? Som metod för studien användes kvalitativa intervjuer där rektorer på svenska förskolor både i Sverige och Thailand inkluderas. Tidigare forskning visade att begreppet hållbar utveckling är komplext och att det inte finns någon liknande forskning sedan tidigare. Denna studie har utgått från att hållbar utveckling består av tre dimensioner; en ekologisk, en social och en ekonomisk dimension. Resultatet visade att rektorerna mestadels beskriver hållbar utveckling utifrån miljö- och naturfrågor samt att de hade svårt att sätta ord på alla tre dimensioner. Däremot beskrev samtliga rektorer på ett eller annat sätt hur ett arbete med hållbar utveckling i förskolan kan gå till. Studien visade också att det fanns likheter och skillnader i arbetet med hållbar utveckling på svenska förskolor i Sverige och Thailand trots att de följer samma läroplan.
|
32 |
Taluppfattning i tidiga skolår : En systematisk litteraturstudieBico, Almedina, Helmersson, Sandra January 2022 (has links)
Denna systematiska litteraturstudie belyser elevers förmåga att utveckla taluppfattning, samt vilka svårigheter de kan stöta på inom taluppfattningen. För att få en djupare förståelse har olika databaser använts för att samla in och analysera olika artiklar och avhandlingar som finns med i studien. I studien har det visat sig att elever kan stöta på flera svårigheter inom taluppfattning. Utifrån studiens resultat förtydligas hur konkret material kan användas i undervisningen inom taluppfattning samt hur eleverna kan utveckla sina kunskaper inom taluppfattning och svårigheter förhindras. För att utvecklas inom taluppfattning finns det tre strategier: den första är att eleverna kan använda konkret material för att få en djupare förståelse kring tal, den andra strategin innefattar matematiska färdigheter och den sista strategin handlar om det matematiska språket och taluppfattning. Utifrån den granskade litteraturen som lyfts fram är en viktig aspekt att uppmuntra eleverna till att använda sig av konkret material. Genom att eleverna använder sig av konkret material kan förståelse skapas utifrån vilken de kan gå vidare mot abstrakt arbete.
|
33 |
Global Translation of Machine Learning Models to Interpretable ModelsAlmerri, Mohammad 12 1900 (has links)
Indiana University-Purdue University Indianapolis (IUPUI) / The widespread and growing usage of machine learning models, especially in highly critical areas such as law, predicate the need for interpretable models. Models that cannot be audited are vulnerable to inheriting biases from the dataset. Even locally interpretable models are vulnerable to adversarial attack. To address this issue a new methodology is proposed to translate any existing machine learning model into a globally interpretable one.
This methodology, MTRE-PAN, is designed as a hybrid SVM-decision tree model and leverages the interpretability of linear hyperplanes. MTRE-PAN uses this hybrid model to create polygons that act as intermediates for the decision boundary. MTRE-PAN is compared to a previously proposed model, TRE-PAN, on three non-synthetic datasets: Abalone, Census and Diabetes data. TRE-PAN translates a machine learning model to a 2-3 decision tree in order to provide global interpretability for the target model. The datasets are each used to train a Neural Network that represents the non-interpretable model. For all target models, the results show that MTRE-PAN generates interpretable decision trees that have a lower
number of leaves and higher parity compared to TRE-PAN.
|
34 |
Konkreta material och läroböcker i matematikundervisningen : En studie om lärares perspektiv på undervisningen i årskurs tre / Concrete materials and textbooks in mathematics teaching : A study on the teachers’ perspectives on teaching in grade threeEdwan, Hanan January 2023 (has links)
Syftet med föreliggande studie är att undersöka lärarens uppfattningar om och användningen av konkreta material och läroböcker i matematikundervisningen i årskurs tre, samt lärarens uppfattningar om för- och nackdelarna med användningen av konkreta material och läroböcker. Studien utgörs av kvalitativa semistrukturerade intervjuer med fyra lågstadielärare. För att tolka och analysera materialet har en tematisk analys använts. Utifrån resultatet kunde jag konstatera att alla fyra respondenterna ser positivt på användningen av konkreta material. Tre av respondenterna anser att alla elever får bättre förståelse för de matematiska områdena som kunskapskraven har framställt. Den fjärde respondenten framställer att de elever som har svårigheter i matematik är de elever som får nytta av konkreta materialen för att uppnå målen. Dessutom visar resultatet att läroböckerna är viktiga i matematikundervisningen. Alla respondenter använder minst en lärobok i undervisningen, fast i varierande grad. Nackdelen med användningen av konkreta material enligt alla fyra respondenter är att det tar tid att planera in det i undervisningen, samt att eleverna kan bli bekväma med användningen av materialet och inte kan utföra matematiska beräkningar utan att använda konkreta material. Nackdelen med att enbart använda läroböcker i matematikundervisningen kan vara enligt respondenterna att vissa moment kan bli svårtolkade om man inte arbetar med de praktiskt. Slutsatsen blir att konkreta material och läroböcker kompletterar varandra och att båda behövs för att eleverna ska kunna uppnå målen.
|
35 |
"Vad är Findus då? En kille eller en tjej?" - En undersökning om könsmönster i skönlitteraturBytyci, Arta, Kalmi Borgström, Hanna January 2016 (has links)
Syftet med den här studien, som har genomförts i en årskurs tre, är att undersöka och ta reda på vilka könsmönster som kan tänkas finnas i ett urval av skönlitteratur. Enligt Kåreland (2007) möter eleverna tidigt tydliga könsmönster inom skönlitteraturen vilket innebär att de får en bild av vad som anses vara kvinnligt respektive manligt. Vi vill därför ta reda på hur dessa könsmönster påverkar elevernas syn och uppfattning om kvinnliga och manliga karaktärer i skönlitteratur. Det empiriska materialet har utgjorts av en pedagogs boklista. Med detta menas att hen har skrivit ned de skönlitterära böcker som hen har läst högt för eleverna under höstterminen 2015. Denna litteratur har vi tolkat genom textanalys och användandet av narratologiska begrepp. Materialet har också utgjorts av en semistrukturerad intervju med en grupp elever. För att fördjupa oss i genustänkande har vi utgått från Yvonne Hirdmans (1998) genussystem. Genussystemet innebär en särskiljning mellan kvinnligt och manligt samt ett normtänkande i samhället där mannen utgör normen. Arbetets resultat visar att majoriteten av den lästa skönlitteraturen har ett stereotypt könsmönster där flertalet av karaktärerna är män. Vi anser att det blir tydligt vad eleverna anser är manligt respektive kvinnligt. Om man däremot diskuterar kön utifrån elevernas egna tankar och erfarenheter, är vår slutsats att de frångår ett stereotypt tankesätt kring kön och könsroller.
|
36 |
Elevers och lärares förhållningssätt till matematikläxor, i årskurs tre och fyraNantin, Matilda, Khouani, Maja January 2013 (has links)
SammanfattningVårt syfte med arbetet är att titta närmre på elevers förhållningssätt till arbetet med matematikläxor och deras motivation till att vilja lära sig matematik. Vi anser att elever bör ha en positiv attityd till matematik för att gynna lärandet. Utifrån ett sociokulturellt perspektiv sker lärandet i samband med interaktion och kommunikation. Läraren har en viktig roll i skolan och har stor betydelse för eleverna. Alla elever har inte samma förutsättningar utanför skolan. Vi har intervjuat elever i årskurs 3 och 4 för att få inblick i hur de tänker kring matematikläxor. Vid intervjuer med elever och lärare har semistrukturerade intervjuer använts. Resultatet av vår undersökning visar att eleverna är positiva till matematiken i skolan. Vidare kan vi även se att eleverna har skiftande uppfattningar om matematikläxor men att de tycker att de tar upp för mycket av deras tid när de hellre vill göra annat. Elevernas miljö ser olika ut när de arbetar med matematikläxan och de har därför olika förutsättningar att göra den. I vårt resultat av undersökningen kan vi inte se någon tydlig koppling mellan elevers förhållningssätt till arbetet med matematikläxor och deras motivation till matematikarbete.
|
37 |
"Vissa nötter är svårare att knäcka..." En intervjustudie om gymnasielärares nycklar till framgång för elever med bristande motivationLindhe Essfors, Jeanette, Kerr, Åse January 2017 (has links)
SammanfattningKerr, Åse & Lindhe Essfors, Jeanette (2016). “Vissa nötter är svårare att knäcka än andra”En intervjustudie om gymnasielärares nycklar till framgång för elever med bristandemotivation. (Keys to reach students with a lack of motivation). Pedagogik, Institutionenför Skolutveckling och ledarskap, Fakulteten för Lärande och samhälle, Malmö högskola.Denna studie belyser faktorer som ökar motivation till lärande. Som teoretiskt ramverkanvänder vi Illeris (2015) modell “Lärandets tre dimensioner”, samspel, drivkraft ochinnehåll, samt Säljös (2000) sociokuluturella perspektiv. Utifrån tidigare forskningsdel harbegreppen samsyn, delaktighet, inkludering och lärmiljö framkommit som nycklar förframgång.Studien har sin upprinnelse i vår upplevelse av utmaningen i att leda elever med bristandemotivation till framgång. Syftet är att studera, tolka och förstå vad några gymnasielärareuppfattar vara nycklar till studieframgång för elever med bristande motivation.Vi har valt en halvstrukturerad kvalitativ metod för att samla in empiri. Det empiriskamaterialet består av fokusgruppsintervju med gymnasielärare utifrån nyckelbegrepp ochansvarsfördelning på individ-, grupp- och organisationsnivå. Resultatet pekar mot att läraretar för givet att elever är motiverade när de påbörjar sina gymnasiala studier och hargrundförutsättningar för att själv ta ansvar för att lyckas.Vi har även konstaterat att lärarna efterfrågar ett utökat ledningsansvar för uppbyggnad avsamsyn via kollegialt lärande. För ökad motivation ska förändringar göras iundervisningssituationen och inte hos eleven. Relationskompetensen och att hitta lösningari samspel med omgivningen är nycklar till framgång.Nyckelord: delaktighet, fokusgrupp, inkludering, lärmiljö, lärandets tre dimensioner,motivation / AbstractKerr, Åse & Lindhe Essfors, Jeanette (2016). “Vissa nötter är svårare att knäcka än andra”En intervjustudie om gymnasielärares nycklar till framgång för elever med bristandemotivation. ( Keys to reach students with a lack of motivation). Pedagogik, Institutionenför Skolutveckling och ledarskap, Fakulteten för Lärande och samhälle, Malmö högskola.This study with a theoretical base, within a sociocultural perspective, highlights the factorsthat increase the motivation to learn. Based on parts from previous research the concepts ofconsensus, participation, inclusion and learning environment emerged as keys to success.As a theoretical framework we use Illeris thoughts about internal and external motivationand the three dimensions, interaction, motivation and content.The study has its origins in our experience of the challenge to lead students with a lack ofmotivation to success.The aim is to study, interpret and understand what some secondaryteachers perceive to be the keys to educational success for students with a lack ofmotivation.We have chosen a half-structured qualitative method to collect empirical data. Theempirical material consists of focus group interviews with secondary school teachers basedon key concepts and responsibilities at individual, group and organizational level. Theresults indicate that teachers assume that students are motivated when they begin theirsecondary studies and the prerequisites to take responsibility for the success.We also found that the teachers are demanding a broader management for buildingconsensus through peer learning. To increase the motivation, changes has to be made in theteaching situation. Relationship skills and finding solutions in interaction with the environment are keys to success.Keywords: participation, focus group, inclusion, creative learning environment, learningin three dimensions, motivation.
|
38 |
Fri lek i årskurs tre - Lek på rasternaNilsson, Inger, Olsson, Jessica January 2010 (has links)
Nilsson, Inger & Olsson, Jessica (2009 - 2010). Fri lek i årskurs tre, lek på rasterna. (Free play in grade three, play during breaks). Barndoms- och ungdomsvetenskap, Barn Unga Samhälle, Lärarutbildningen, Malmö högskola. I vår studie har vi besökt en skola som är placerad i en mindre stad i Skåne. Där observerade vi barn i årskurs tre när de hade rast. Klassen bestod först av 22 barn, 8 pojkar och 14 flickor och utökades med en pojke under perioden studien gjordes. Vårt syfte är att analysera om barn leker i årskurs tre och hur ser leken i så fall ut? Om skapande arbete och lek ska vara väsentliga delar i det aktiva lärandet (Lpo 94), kan det vara en fördel om man är medveten om hur leken ser ut. Vi har även undersökt om barnen har haft inflytande på de lösa lekredskap som finns att tillgå. Våra frågeställningar var följande: Hur ser leken ut på rasterna när leken är på barnens egna initiativ och leken inte är påverkad av vuxna? Vilka lösa lekredskap finns tillgängliga för barnen att tillgå på rasterna? Vem har bestämt att just dessa lösa lekredskap finns att tillgå? Den forskning och litteratur anknuten till fri lek vi funnit är främst inriktad mot förskolan. En orsak till detta kan vara att lek ses som ett naturligt inslag i förskolan, för att senare ses som mindre viktigt i skolan. Anders Nelson och Krister Svensson (2005) skriver att yngre barn i förskolan och de tidigare åren i grundskolan ser leken som en aktivitet om de själva tagit initiativ till den. Däremot om en vuxen startat leken ser barnen det som ett arbete (2005, s.84). Det vi har sett är att det finns mycket fri lek bland barn som går i årskurs tre. Leken var inte styrd av någon vuxen utan var helt på barnens egna villkor. Vi har sett barnen leka parvis, i större grupper men även barn som gick ensamma eller var tillsammans med någon vuxen. Vi fick också se hur barnen satte upp regler för leken och hur de reglerna förändrades under lekens gång.
|
39 |
Lärares tankar kring elevers lärande : Fältstudier och undervisning i utomhusmiljöViberg, Linnéa, Edvall, Anna January 2023 (has links)
Denna studie syftar till att beskriva lärares tankar kring elevers lärande ochderas syn på att variera lärmiljöer i undervisningen av de naturvetenskapliga ämnena. Vilka uppfattningar har egentligen lärare omhur det påverkar elevernas inlärning att variera lärmiljöer? Tidigare forskning visar att lärare upplever att elevers kunskaper främjas av att använda sig av varierade lärmiljöer i de naturvetenskapliga ämnena.Vidare så belyser tidigare forskning att elever som får möta det teoretiskainnehållet i praktiska moment inhämtar och befäster kunskaper på ett lustfyllt sätt, när flera sinnen används. I denna studie har en flermetodsundersökning genomförts med 20 stycken lärare som arbetar från förskoleklass till årskurs 3 och är stationerade i olika geografiska delari landet. Lärarna besvarade en enkät och resultatet är baserat på deraserfarenheter av och tankar om elevers lärande i de naturvetenskapliga ämnena. Enligt dessa lärare finns det både utmaningar och förtjänster med att bedriva utomhusundervisning i de naturvetenskapliga ämnena. Samtliga lärare uttrycker sammanfattningsvis att det gynnar elevers lärande att bedriva undervisning i de naturvetenskapliga ämnena i varierade lärmiljöer där teori möter praktik, men att det finns utmaningar så som brist på tid, resurser och svårigheter att genomföra i elevgruppersom behöver struktur och anpassningar. Studien visar att även om detfinns utmaningar så är förtjänsterna med att bedriva utomhusundervisning märkbart fler men att utomhusundervisning trots detta inte har en central roll i undervisningen.
|
40 |
Tre dagars inskolning till förskolan - hur fungerar det? : Vad säger pedagogerna? / Three-day introduction to preschool – how does it work?Bergendorff, Liselotte, Fahlén, Malin January 2022 (has links)
No description available.
|
Page generated in 0.0471 seconds