51 |
Akutsjuksköterskors utmaningar i vårdandet under covid-19 pandemin : En systematisk och integrativ litteraturöversiktJohansson, Frida, Menze, Therese January 2022 (has links)
Huvuduppdraget för akutmottagningar är att ta hand om och stabilisera akut sjuka patienter. Överbeläggning och högt söktryck är inte ovanligt. Akutsjuksköterskor träffar under ett arbetspass åtskilliga patienter under korta, snabba möten och ska tillgodose en avancerad omvårdnad. När vårdandet sker i en smittsam vårdmiljö förändras förutsättningarna. Syftet med studien är att utforska tillgänglig vetenskaplig litteratur gällande vilka utmaningar akutsjuksköterskor möter när vårdandet sker i en smittsam vårdmiljö (covid-19) på akutmottagning. En systematisk och integrativ litteraturöversikt har valts som metod där nio artiklar inkluderats, fyra kvalitativa, fyra kvantitativa samt en med mixad metod. En tematisk analys har använts. I resultatet framkommer två teman ”förändringar i organisationen” samt ”ett utmanande arbete” som belyser akutsjuksköterskors förändrade arbetssätt under covid-19 pandemin. Utmaningarna var att det fanns en konstant rädsla för egen smitta eller att sprida smittan vidare, en ökad arbetsbelastning, förändrade rutiner och bristande möjligheter till adekvat omvårdnad. En ökad vårdtyngd upplevdes av akutsjuksköterskor då patienter var sjukare under pandemin även om söktrycket var lägre.
|
52 |
Ett nytt fertilitetscentrum på Sophiahemmet / A new fertility center at SophiahemmetLindblom, Josefin January 2015 (has links)
Att bilda familj är för många människor en central del av livet, men många lyckas inte på naturlig väg vilket ofta leder till stor besvikelse och i många fall en livskris. Assisterad befruktning, ett samlingsbegrepp för kliniska tekniker för att frambringa graviditet, ger människor som tidigare inte haft det en stor möjlighet att få biologiska barn. Men även om chanserna statistiskt sett är goda att få barn med hjälp av behandlingarna är resan dit för många en påfrestande upplevelse. 2016 är året då även singelkvinnor får rätt till assisterad befruktning som tidigare endast varit förbehållen heterosexuella och samkönade kvinnliga par då en ny lag träder i kraft. I och med den nya lagändringen intar assisterad befruktning, som än idag är ett delvis tabubelagt ämne, en mer erkänd ställning i det svenska samhället I och med detta kommer också efterfrågan på behandlingar att öka liksom trycket på den redan delvis ansträngda fertilitetsvården. Med bakgrund bland annat i detta har utgångspunkten för mitt examensarbete varit att gestalta en ny fertilitetsklinik som kan möta den nya efterfrågan på behandlingar. Syftet har bland annat varit att medvetliggöra och sätta ett större värde på fertilitets- och familjefrågor genom att skapa en fysisk plats som är specifik för verksamheten. Min ambition har varit att skapa en byggnad och ett program som förhåller sig holistiskt till fertilitetsproblematik genom att inte bara erbjuda behandlingar av de som redan är drabbade utan också utan också en plats för att sprida kunskap om ämnet och utgöra en samlingsplats för människor som på något sätt har en koppling till fertilitetsfrågor – ett nytt fertilitetscentrum. I projektet har jag undersökt hur man genom gestaltning av vårdmiljön kan komplettera den kliniska behandlingen. Att skapa en plats som skänker trygghet och värdighet till de människor som kommer hit och som oftast egentligen inte är sjuka men som befinner sig i en känslomässigt svår situation. Hur kan man underlätta vardagen för den som genomgår en fertilitetsbehandling? Hur möter verksamhetens program och vårdmiljön patienten i detta? Hur kan arkitekturen möta olika individers skilda upplevelser och behov i situationen som ofrivilligt barnlösa? Kan man med hjälp av arkitektur låta vård bli en mer integrerad och mindre stigmatiserad del av samhället? / For many people, founding a family is a central part of life. Unfortunately many fail to have biological children of their own which often is a great disappointment and for some the upbringing of a life crisis. Assisted reproduction, a collective term for clinical techniques to generate pregnancy, gives people who previously have not succeed in having biological children a chance to do so. But even if the chances statistically are good to have children with help from these treatments, the journey by assisted reproduction may be difficult. In 2016 single women is given the right to assisted reproduction in Sweden due to a new law. (The right to assisted reproduction has until now just been given to heterosexual couples and female couples.) Due to this change of the law, assisted reproduction is now given a more recognized position in the Swedish society. Also the demand of this kind of treatments will increase. With this as a background, the theme for my thesis project has been to design a new fertility clinic. One of the overall aims has been to put questions regarding fertility, reproduction and the right to create a family for everyone in the spot light by designing an actual building which is specific for this type of operations. My ambition has been to create a program and later a building which deals with these questions in a holistic way by not only offer treatments to the people in need for them, but also to create awareness and knowledge of the matter and create a hub – a fertility center - for people who has some connection to questions regarding assisted reproduction. The project investigates how the health care environment can be a complement to the clinical treatment. How can the built environment relate to different individuals need of support? Can architecture be a tool to make health care a more integrated part of our society and make it less stigmatized?
|
53 |
Significant factors in the interaction between nurse and patient in the first meeting : -A Minor Field Study at a clinic in South Africa / Betydande faktorer för en interaktion mellan sjuksköterska och patient i första mötet : - En fältstudie på en klinik i SydafrikaNyberg, Ebba, Lidman, Isabell January 2016 (has links)
Aim: To describe factors of significance for a good interaction between nurse and patient in their first meeting at a clinic in South Africa. Method: This study was conducted as an empirical participant observation study with a qualitative design. The analysis was made with a qualitative inductive content analysis. Findings: The observations were analyzed into three main categories, Relationship, Communication and Healthcare environment with associated subcategories. Subcategories that are related to Relationship are presented as Approach and Consolation. Subcategories related to Communication are presented as Verbal communication and Nonverbal communication. Healthcare environment refers to where and how the interaction of the meeting took place but also contributor factors like Integrity. Conclusion: In order to get a good interaction between nurse and patient in the first meeting it is required that the nurse is engaged, is an active listener and puts the patient in her/his center of attention. A contributing factor that made the interaction between nurse and patient difficult to become good was disturbing factors like to many patients at same time in the same room. Knowledge about these factors can help nurses to improve their interaction with patients and lead to a satisfied care for the patient. / Syfte: Att beskriva faktorer som har betydelse för en god interaktion mellan sjuksköterska och patient i deras första möte på en klinik i Sydafrika. Metod: Studien genomfördes som en empirisk deltagande observationsstudie med en kvalitativ design. Analysen gjordes med en kvalitativ induktiv innehållsanalys. Resultat: Observationerna analyserades till tre huvudkategorier, Relation, Kommunikation och Vårdmiljö med tillhörande underkategorier. Tillhörande underkategorier till Relation presenteras som Bemötande och Tröst. Tillhörande underkategorier till Kommunikation presenteras som Verbal kommunikation och Icke-verbal kommunikation. Vårdmiljön syftar till var och hur interaktionen i mötet skedde men också bidragande faktorer som Integritet. Slutsats: För att få en bra interaktion i första mötet krävs det att sjuksköterskan är engagerad, lyssnar aktivt och sätter patienten i fokus. En bidragande faktor som gjorde det svårt för interaktionen mellan sjuksköterska och patient att bli bra var störande faktorer så som många patienter på samma gång i samma behandlingsrum. Kunskap om dessa faktorer kan hjälpa sjuksköterskor att förbättra deras interaktion med patienter och leda till en tillfredsställande vård för patienten.
|
54 |
Patienters upplevelser av att vårdas på en akutmottagning : -en litteraturöversikt / Patients experiences of being cared for in an emergency department.Brisenheim, Therese, Hagsköld, Ylva January 2015 (has links)
Bakgrund: Vårdpersonalen på en akutmottagning har stora krav på sig, ansvar för många patienter och måste fatta många egna beslut, ibland med mycket kort betänketid. Vårdpersonalen möter många olika patienter med olika problem och personligheter, och måste bemöta varje patient så att denne känner sig bekräftad och sedd. Syfte: Syftet med litteraturöversikten är att undersöka patienters upplevelse av att vårdas på en akutmottagning. Metod: Artiklar till arbetet har söks i olika databaser. Aktuella artiklar har lästs och relevanta fynd har markerats, för att analyseras och sammanställa ett resultat. Resultat: Analysen resulterade i tre underrubriker: Information, Bemötande och Vårdmiljö, med uppdelning av positiva och negativa upplevelser. Många patienter var nöjda med vården, men hade låga förväntningar från början. Patienterna har förstående för personalens tuffa arbetsmiljö, men önskade att få bättre information om väntetid och undersökningar. De tyckte att väntetiden var för lång, och kände sig ofta ensamma och övergivna. Slutsats: Mycket behöver förändras för att patienterna ska få en mer positiv upplevelse av akuten. Detta arbeta kan hjälpa till att belysa vilka punkter som vården måste arbeta extra mycket med för att patienterna ska känna sig trygga, exempelvis bättre information om väntetider och ett bemötande där sjusköterskan ser hela patienten. / Background: The demands and expectations on a nurse in the emergency room are high. They are responsible for many patients and have to make many decisions on their own, sometimes with very short reflection time. They face a wide variety of patients with different problems and personalities, each requiring their own method of approach and interaction in order for him or her to feel acknowledged. Aim: The aim of the literature review is to examine patient's experiences of being cared for in an emergency room. Method: Articles for the work has been searched in different databases. Articles in-question has been read and the relevant finding has been highlighted, to analyze and compile the results. Results: The analysis resulted in three subheadings: Information, Treatment and Care environment, with sectioning of positive and negative experiences. Many patients were satisfied with the care, but had low expectations from the start. Conclusion: There is much that needs to be changed to allow patients to have a more positive experience of the emergency room. Care units must work harder with to ensure that patients will feel secure and safe, for example, better information on waiting times and a treatment where the nurse sees the whole patient.
|
55 |
Psykisk ohälsa i somatisk slutenvård. Att vårda patienter med psykisk ohälsa på medicin- och kirurgavdelningBerggren, Linda, Hjalmar Andersson, Åsa January 2014 (has links)
Syfte. Syftet med studien är att belysa viktiga aspekter i mötet mellan sjuksköterskan och patienter med psykisk ohälsa inom den somatiska slutenvården. Bakgrund. Patienter som lider av psykisk ohälsa vårdas frekvent i den somatiska slutenvården. Sjuksköterskor på medicin och kirurgavdelningar möter och vårdar dessa patienter tillsammans med undersköterskor och läkare, men är de som har omvårdnadsansvaret för patienterna. Design. Kvalitativ intervjustudie. Metod. Åtta legitimerade sjuksköterskor vid kirurg och medicinavdelning med olika långa anställningstid, intervjuades individuellt. Alla sjuksköterskor utom en intervjuades på sin arbetsplats inom arbetstid. Intervjuerna analyserades genom kvalitativ innehållsanalys och analysen resulterade i två kategorier och sju underkategorier. Resultat. Kategorier som formades från det analyserade materialet var; Erfarenheter, reflektioner och information är grundelement för det goda mötet och; Kunskap och samordning underlättar vårdarbete. Resultatet visar att sjuksköterskor i den somatiska slutenvården upplever att de har en önskan och en vilja att bemöta och vårda patienter med psykisk ohälsa på ett bra sätt. Sjuksköterskorna beskriver i stor utsträckning att tidsbrist hos sjuksköterskan och bristen på möjlighet till sekretess mellan patienter med psykisk ohälsa och sjuksköterska är faktorer som påverkar bemötande, vårdkvalitet och arbetsmiljö negativt. Vidare upplever sjuksköterskorna att kunskapsbrist om psykisk ohälsa, stressig vårdmiljö och begränsad möjlighet till konsultation är faktorer som påverkar vården av patienter med psykisk ohälsa. Slutsats. Sjuksköterskorna upplever att tidsbrist påverkar vårdkvalitet och arbetsmiljö negativt. Sjuksköterskorna önskar kompetensutveckling i området psykisk ohälsa och ett utvecklat samarbete kring personer med psykisk ohälsa. Både med yrkesgrupper på avdelning och med psykiatrisk klinik, för ökad vårdkvalitet för personer med psykisk ohälsa.
|
56 |
"Ett tecken på att jag är bättre" : Miljöns påverkan på patienten efter överflyttning från intensivvårdsavdelningen till den kirurgiska vårdavdelningen. En observationsstudie.Gustafsson, Tina January 2016 (has links)
SAMMANFATTNING Bakgrund: Tidigare studier visar att patienter påverkas både fysiskt och psykiskt vid överflyttning från en miljö till en annan. Att överflyttas från den specialiserade, högteknologiska intensivvårdsavdelningen till en vårdavdelning kan skapa upplevelser och känslor av stress, oro, ångest, osäkerhet, depression, sömnstörningar, minnesbortfall, mardrömmar med mera. Syfte: Att utforska hur miljöns utformning för vårdandet påverkar patientens välbefinnande efter överflyttning från intensivvårdsavdelning till kirurgisk vårdavdelning. Metod: Syftet besvarades med hjälp av upprepade observationer med informella intervjuer av tre patienter som hade vårdats på en intensivvårdsavdelning och hade överflyttats till en kirurgisk vårdavdelning. Deduktiv innehållsanalys användes och utgick från en tidigare skapad modell av begreppet miljö. Resultat: Patienternas välbefinnande påverkades av miljön efter överflytten till den kirurgiska vårdavdelningen. Resultatet presenteras efter modellens kategorier atmosfär, omvärld, omgivning, medelpunkt och förhållande. Slutsats: Att överflyttas till en lägre vårdnivå som en vårdavdelning är en stor omställning för patienterna både fysiskt och psykiskt. Resultatet stödjer att det finns en kunskapslucka som består av skillnader i miljön, skillnader i sjuksköterskors kompetens och skillnader i kommunikationen mellan intensivvårdsavdelningar och vårdavdelningar. Det är viktigt att tydliga rutiner finns kring hur en intensivvårdspatient ska tas emot och vårdas vid överflyttningen till en vårdavdelning. För att miljöombytet inte ska bli för omfattande för patienten kan överflyttning först ske till en intermediärvårdsavdelning innan vidare överflyttning till en vårdavdelning sker. / ABSTRACT Background: Previous studies showed that patients are affected both physically and mentally when they transferring from one environment to another. To be transferred from the specialized, high-tech intensive care to a ward can create experiences and feelings of stress, worry, anxiety, insecurity, depression, sleep disorders, memory loss, and nightmares with more. Aim: The aim of this study was to explore how environmental design for care affects the patient's well-being after transfer from intensive care to the surgical ward. Method: The aim was answered with help from repeated observations with informal interviews with three patients who had been treated in an intensive care unit and had been transferred to a surgical ward. Deductive content analysis was used and was based on a previously created model. Result: The patients' well-being was affected by the environment after transfer to the surgical ward. The results are presented according to the categories atmosphere, entourage, surroundings, midpoint and relationship. Conclusion: Be transferred to a lower level of care as a ward is a big change for the patients both physically and psychologically. The result supports that there is a knowledge gap which consist of differences in the environment, differences in nurses' skills and differences in communication between intensive care units and wards. It is important that there are clear procedures on how an intensive care patient to be received and cared for at the transfer to a ward. To move from one environment to another should not be too extensive for the patient can first be transfer place to an Intermediate Care Facility before further transfer to a ward occurs.
|
57 |
Naturbaserad terapi och dess betydelse för personer med psykisk ohälsa : En litteraturstudie om naturen som en resurs inom vård och behandling / Nature-based therapy and its impact on people with mental illness : A literature study about nature as a resource in care and treatmentAviles, Paula, Ljungberg, Isabella January 2016 (has links)
Bakgrund: Naturens positiva inverkan på hälsa har belysts sedan antiken. Forskning kring naturbaserad terapi har ökat de senaste decennierna och terapiformen har gett positiva effekter för flertalet patientgrupper. Mer än en tredjedel av EU:s befolkning lider av någon form av psykisk ohälsa och många går utan adekvat behandling. Omvårdnad vid psykisk ohälsa ska enligt riktlinjer innefatta ett personcentrerat förhållningssätt och utformas utifrån kunskap om vårdmiljöns betydelse. Syfte: Att beskriva betydelsen av naturbaserad terapi för personer med psykisk ohälsa. Metod: En allmän litteraturstudie med systematisk ansats genomfördes. Artikelsökning gjordes i PubMed, Cinahl, AMED, PsykInfo och Scopus. Valda artiklar kvalitetsgranskades och analyserades utifrån kvalitativ innehållsanalys. Resultat: Den naturbaserade terapin hade en positiv inverkan på hälsa för personer med psykisk ohälsa. Resultatet baserades på 17 artiklar och speglades i fyra kategorier: naturen som tillflyktsort, betydelsen av social kontext, förändrad syn på livssituation samt symtomförbättring och dess konsekvenser. Konklusion: I studien framkom att naturbaserad terapi kan ha stor betydelse för tillfrisknande och daglig funktion för personer med psykisk ohälsa. Studien visar även att omvårdnad som utgår ifrån ett salutogent perspektiv i en terapeutisk naturmiljö bidrar till en förbättrad psykisk hälsa. / Background: The positive impact of nature on health has been highlighted since ancient times. The scientific research about nature-based therapy has increased during the last decades and has presented positive effects for patients with different diagnoses. More than one third of the European Union population suffers from some kind of mental illness and many lack adequate treatment. Nursing care of mental illness should according to guidelines include a person-centered approach and knowledge about the significance of the care environment. Aim: To describe the impact of nature-based therapy for people with mental illness. Method: A general literature study with a systematic approach was conducted. The search for articles was made in PubMed, Cinahl, AMED, PsykInfo and Scopus. The quality of the selected articles were examined and analyed using qualitative content analysis. Results: Nature-based therapy had a positive impact on health for people with mental illness. The result was based on 17 articles and four categories were identified: nature as a refuge, the importance of social context, altered view of life situation and improvement of symptoms and its consequences. Conclusion: The findings conclude that nature-based therapy can have an impact on recovery and daily function for persons with mental illness. The study also revealed that nursing care with a salutogenic approach in a therapeutic nature environment leads to an increased mental health.
|
58 |
Vistelsen på Ronald McDonald Hus : Påverkar vistelsens längd hur nöjda föräldrarna är med den fysiska och psykosociala boendemiljön?Larsson Enhörning, Pamela, Ekström, Maria Dona January 2014 (has links)
Ronald McDonald Hus är en ackommodering som ger familjer med sjuka barn möjlighet att kunna bo och uppleva en hemlik miljö samtidigt som deras barn vårdas på sjukhuset. Syftet med studien var att undersöka om det förelåg något samband mellan vistelsens längd på Ronald McDonald Hus och hur nöjda föräldrarna var avseende den fysiska och psykosociala boendemiljön. Vistelsens längd i denna studie definierades som “mindre än tre nätter” och “mer än tre nätter.” Metoden var en komparativ och kvantitativ enkätstudie. Konsekutivt urval användes för att rekrytera deltagare. I studien deltog 34 föräldrar som bodde på Ronald McDonald Hus under sommaren och hösten 2014. Efter internt bortfall återstod 27 föräldrar varav 14 hade bott mindre än tre nätter och 13 mer än tre nätter. Insamlad data analyserades med hjälp av Statistical Package for the Social Sciences (SPSS). Resultatet visade att samtliga deltagare skattade den fysiska miljön på Ronald McDonald Hus högt. Majoriteten av deltagarna upplevde den psykosociala boendemiljön på Ronald McDonald Hus som positiv. Det förelåg inget signifikant samband mellan vistelsens längd och hur nöjda föräldrarna var med den fysiska och psykosociala boendemiljön på Ronald McDonald Hus. Slutsatsen är att Ronald McDonald Hus är betydelsefullt för familjer med sjuka barn. Detta boende har en positiv påverkan på hela familjens tillvaro. Familjer är i stor utsträckning nöjda med den fysiska boendemiljön på Ronald McDonald Hus. Boendet bidrar till minskad ekonomisk oro för många familjer. / Ronald McDonald House provides accommodation for families with hospitalized children where they can experience a home like environment while their children are getting hospital treatment. The aim of this study was to examine if there is a correlation between the length of stay and the parents’ satisfaction with the physical and psychosocial environment. The length of stay was divided into "less than three nights" or "more than three nights". The method used in the study was a comparative and quantitative questionnaire study. Consecutive selection was used to recruit participants. Thirty four parents participated who all stayed at Ronald McDonald House during the summer and autumn 2014. After internal dropouts, 27 parents remained of which 14 stayed less than three nights and 13 more than three nights. Data was analyzed using Statistical Package for Social Sciences (SPSS). The results showed a high rating by all participants on the physical environment at Ronald McDonald House. A majority of the participants also had a positive experience with regards to the psychosocial environment. No significant correlation between the length of stay and the parents’ satisfaction with the physical and psychosocial environment was found. The conclusion was that Ronald McDonald House is an important facility for families with hospitalized children. The accommodation has a positive impact on the experience of the whole family. Families are satisfied to a large extent with regards to the physical environment at Ronald McDonald House. Accommodation at Ronald McDonald House contributes to a reduced economic worries for these families.
|
59 |
"Det är de små sakerna som gör det" : en litteraturstudie med fokus på vårdmiljöns betydelse vid beteendemässiga och psykiska symtom vid demenssjukdom. / ” It's the small things that make the difference” : a literature review with focus on the importance of the health environment in behavioral and psychological symptoms of dementiaOttosson, Lena, Fridolin, Kristin January 2012 (has links)
BAKGRUND: Det finns idag ungefär 148 000 personer med demenssjukdom i Sverige. Under sjukdomsförloppet drabbas nio av tio någon gång av någon form av beteendemässiga eller psykiska symtom (BPSD). Dessa symtom skapar ett stort lidande för personen med demens och dess närstående och är ofta en bidragande orsak till flytt till särskilt boende. På det särskilda boendet är det viktigt att personalen har kunskap och intresse för att kunna hantera krävande situationer som kan uppstå vid BPSD SYFTE: Studiens syfte var att belysa hur vårdmiljön kan påverka förekomsten av beteendemässiga och psykiska symtom vid demenssjukdom hos personer som bor på särskilt boende. METOD: En allmän litteraturstudie baserad på 20 vetenskapliga artiklar genomfördes. RESULTAT: Resultatet av denna litteraturstudie visar att utformningen av vårdmiljön har betydelse vid förekomst av BPSD. Personer med demens har behov av hemlik miljö och anpassad inredning för att kunna fungera i sin vardag. Genom meningsfull aktivitet kan känslan av självständighet och välbefinnande bevaras. Musik och beröring kan vara en väg till kommunikation då den verbala kommunikationen sviktar. Att ha kunskap om, och planera omvårdnaden för personer med demens påverkar förekomst av BPSD. DISKUSSION: En god vårdmiljö bör erbjuda en balans mellan krav och kompetens och en vardag som är meningsfull och begriplig. Förutsättningen för denna vårdmiljö är att personalen ser till varje individs resurser och behov för att kunna ge en personcentrerad omvårdnad. SLUTSATS: Resultatet i denna studie visar att små förändringar i vårdmiljön kan göra stor skillnad vid BPSD. Med en balanserad vårdmiljö tillsammans med en personcentrerad omvårdnad kan BPSD minska och i bästa fall förebyggas.
|
60 |
Innebörden av vårdande och miljö ur ett kliniskt förbättringsarbete i rättspsykiatrisk vård : En analys av genomförda förbättringsförslag / The meaning of caring and environment from clinical improvement in psychiatric care : An analysis of the completed improvement proposalsJohansson, Elina January 2016 (has links)
Bakgrund: Tidigare forskning visar att patienter inom rättspsykiatrisk vård upplever saknad av autonomi, delaktighet och respekt. Det ligger i sjuksköterskans intresse att värna om patientens resurser och planera omvårdnadsarbetet därefter. Genom att arbeta med förbättringsförslag från patienter, anhöriga och vårdpersonal kan vården anpassas efter önskat behov. Syfte: Syftet med denna studie är att utforska områdena delaktighet, vårdrelation, vårdmiljö och bemötande i genomförda PDSA-cykler riktade mot patientens vård i ett kliniskt förbättringsarbete i rättspsykiatrisk vård. Metod: Studien består av två delar, en explorativ kvalitativ design med en induktiv ansats samt en deskriptiv kvantitativ design. Datamaterial från nio enheter samlades in från det redan pågående implementeringsarbetet i den aktuella verksamheten. Kvalitativ innehållsanalys enligt Graneheim och Lundman användes sedan vid analysen av datamaterialet. Resultat: Resultatet har kategoriserats i åtta subkategorier; påverka sin vårdprocess, möjligheten till inflytande, eget ansvar, förbättringar av gemensamma ytor, att skapa en trivsam miljö, stimulans för kropp och själ, ökad kännedom och att tillsammans uppnå uppsatta mål, som senare ledde till fyra huvudkategorier: delaktighet, vårdrelation, vårdmiljö och bemötande Diskussion: Med hjälp av kvalitetsbegreppen trovärdighet, konfimerbarhet, pålitlighet och överförbarhet diskuteras studiens metodavsnitt. Studiens resultat ställs emot tidigare forskning och kopplas även samman med Erikssons teori om vårdandet och vilken betydelse det har i delaktighet, vårdrelation, vårdmiljö och bemötande. / Background: Research has shown that patients in forensic psychiatric care experience a lack of autonomy, participation and respect. It is in the nurse's interest to take care of the patient's resources and to plan the nursing thereafter. Care can be adapted to the desired needs by working with improvement suggestions from patients, relatives and healthcare professionals. Aim: The aim of this study is to explore the areas of participation, care relationship, nursing environment and treatment in implemented PDSA cycles aimed at patient care in a clinical improvement work in forensic psychiatric care. Method: The study consists of two parts, an explorative qualitative design with an inductive approach and a descriptive quantitative design. Data from nine units were collected from the ongoing implementation in the current work. The qualitative content analysis was used according to Graneheim and Lundman in the analysis of the data. Results: The result has been categorized into eight subcategories; implicate the care process, ability to influence, own responsibility, improvement of social areas, creating a pleasant environment, stimulus for body and mind, increased awareness and jointly achieving set goals, which later resulted in four main categories: participation, care relationship, nursing environment and treatment. Discussions: The methodology of the study is discussed using the quality concepts credibility, confidentiality, reliability and transferability. The results of the study are compared to previous research and are also linked to Eriksson's theory of care and its importance in participation, care relationship, nursing environment and treatment.
|
Page generated in 0.0486 seconds