141 |
Omvårdnadens utmaningar relaterat till äldre personers sexuella hälsa, främst inom vård och omsorgsboenden : En litteraturöversikt / Nursing challenges regarding the sexual health of the elderly persons, mainly in the context of residential aged care homes : a literature overviewFägermark, Mimmi, Bergsman, Nathalie January 2023 (has links)
Bakgrund Sexuell hälsa är en grundläggande mänsklig rättighet och tidigare forskning visar att äldre personer ofta bibehåller ett sexuellt intresse och förmåga. Konsekvenser av åldrandet kan ge personen fysiska begränsningar och hälsoproblem vilket gör att personen kan få ett omvårdnadsbehov och kommer i kontakt med hälso- och sjukvården. En inblick iomvårdnaden visar hur sexuell hälsa integreras i det praktiska omvårdnadsarbetet och vilka utmaningar som finns i sammanhanget. Syfte Syftet är att beskriva utmaningar i omvårdnaden relaterat till äldres sexuella hälsa främst inom vård och omsorgsboenden. Metod Litteraturöversikten är baserad på 12 vetenskapliga artiklar med kvalitativ och kvantitativ ansats. Artiklarna var publicerade mellan 2013-2023 och databaserna som användes var PubMed och CINAHL. Resultat I resultatet framkom tre huvudkategorier och sju underkategorier. Utmaningar identifierades i verksamhetens struktur, förskrifter samt i vårdmiljön. Vårdpersonalens utbildningsnivå, personliga egenskaper och kommunikativa förmåga kunde utgöra hinder för äldre personer att uttrycka sin sexualitet. Slutsats Utmaningar i omvårdnaden handlar om vårdpersonalens personliga attribut, verksamhetens utformning och strategier i omvårdnaden. Som det är idag förhindras äldre att uttrycka sin sexualitet. Därför behövs mer kunskap i vad som kan förbättra omvårdanden i detta specifika och mycket viktiga ämne. / Background Sexual health is an essential human right and previous research indicates that older people maintain sexual ability and interest. The consequences of aging can give physical limitations and health problems, causing the person to have a need for nursing interventions. An insight shows how sexual health is integrated in caring work and the challenges to come with it. The theoretical framework of person-centered care is used to discuss the finding. Aim The aim of this literature review is to describe challenges in nursing related to the sexual health of the elderly, mainly in residential aged care homes. Method This literature review is based on 12 scientific articles which used qualitative and quantitative approach. The articles were published between 2013-2023 and the databases used were Publisher Medline and CINAHL. Results The results revealed three main categories and seven subcategories. Challenges were identified in the organization's structure, regulations and in the care environment. The healthcare staff's level of education, personal characteristics and communicative ability were also found to be obstacles for older people to express their sexuality. Conclusions Challenges in nursing were related to the personal attributes of the nursing staff, theorganization's design, and the caregiving strategies. As it is today, the elderly are prevented from expressing their sexuality. More knowledge is needed to what can improve care in this specific and very important subject.
|
142 |
Distriktssköterskors erfarenheter av hälsosamtal med 70-åringar i primärvården : En empirisk studie / District nurses' experiences of health dialogues with 70-year-olds in primary care. : An empirical studyCordes Pettersson, Siri, Wagner Heide, Ylva January 2024 (has links)
Bakgrund: Sjukvården står inför utmaningar då andelen äldre personer i befolkningen ökar och det är därför av största vikt att främja hälsosamt åldrande. Distriktssköterskan spelar en viktig roll i det hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbetet då många sjukdomar kan förebyggas genom hälsosamma levnadsvanor. Riktade hälsosamtal är en metod för att främja hälsa och friskt åldrande. Motiverande samtal användes som teoretisk förankring i arbetet. Syfte: Studiens syfte var att undersöka distriktssköterskors erfarenheter och upplevelser av hälsosamtal med 70-åringar i primärvården. Metod: Kvalitativ metod med semistrukturerade intervjuer användes. Tre fokusgruppsintervjuer genomfördes med totalt 14 deltagare. Manifest innehållsanalys genomfördes enligt Graneheim och Lundman med induktiv ansats. Resultat: Distriktssköterskorna erfor att hälsosamtalet underlättades av specifika verktyg då hälsokurvan gav ökad medvetenhet om hälsorisker och förutbestämd samtalsteknik var fördelaktigt för samtalet. Det framkom utmaningar med hälsosamtalets genomförande på grund av motstånd, språk och åldersrelaterade faktorer. Organisatoriska förutsättningar i form av tillräckligt med tid, stöd och samverkan var nödvändiga för hälsosamtalets genomförande. Slutsats: Hälsosamtal med 70-åringar har god potential för upptäckt och förebyggande av hjärt- och kärlsjukdom och diabetes typ 2. Metoden behöver anpassas för åldersgruppen och organisatoriska förutsättningar är betydande för att hälsosamtalet ska ge ändamålsenlig effekt. Hälsosamtal med 70-åringar är ett sätt att använda resurser effektivt för att säkerställa hållbar hälso- och sjukvård. / Background: Healthcare faces challenges with the growing elderly population, necessitating a focus on promoting healthy aging. District nurses play a significant role in health promotion and disease prevention. Targeted health dialogues are a method for promoting health and healthy aging. Motivational interviewing was used as the theoretical framework in the study. Aim: The aim of the study was to investigate district nurses' experiences of health dialogues with 70-year-olds in primary care. Method: A qualitative method with semi-structured interviews was utilized. Three focus group interviews were conducted involving a total of 14 participants. Content analysis was performed according to Graneheim and Lundman with an inductive approach. Results: District nurses experienced that the health dialogues were facilitated by specific tools, the health curve increased awareness of health risks and a predetermined conversational technique was beneficial for the conversation. Challenges arose due to resistance, language and age-related factors. Organizational conditions such as sufficient time, support and cooperation were necessary for the implementation of health dialogues. Conclusion: Health dialogues with 70-year-olds have potential for detection and prevention of cardiovascular disease and type 2 diabetes. The method needs to be adapted for the age group, and organizational conditions are necessary. Health dialogues with 70-year-olds are a way to use resources efficiently to ensure sustainable healthcare.
|
143 |
Äldres psykiska upplevelser av social isolering på särskilda boenden under Covid-19 pandemin : En litteraturöversikt / Older people's psychological experiences of social isolation in nursing homes during the Covid-19 pandemic : A literature reviewDanielsson, Alicia, Enders, Linnea January 2024 (has links)
Bakgrund När coronaviruset spred sig runt om i världen var det särskilt äldre personer som ansågs vara i riskgrupp för att bli allvarligt sjuka av viruset. Smittskyddsåtgärder infördes på särskilda boenden där äldre personer behövde begränsa sina sociala kontakter, aktiviteter ställdes in och besöksförbud genomfördes. Att begränsa sociala relationer och inte ha kontakt med anhöriga leder till social isolering. Syfte Syftet med denna litteraturöversikt var att beskriva äldre personers psykiska upplevelser av att vara socialt isolerade på särskilda boenden under covid-19 pandemin. Metod Studien genomfördes som en strukturerad litteraturöversikt. Artiklarna hämtades i databaserna CINAHL och PubMed och resultatet är baserat på 12 originalartiklar publicerade mellan år 2020–2023. Resultat I resultatet framkommer två huvudkategorier: Negativa känslor till följd av isoleringen och Bevarad psykisk hälsa vid isolering. Social isolering på särskilda boenden genererade i känslor av frustration och maktlöshet när de äldre inte blev lyssnade på eller fick sina känslor bekräftade. Brist på kontakt med familj och vänner samt att inte längre ges möjlighet att delta i gemensamma aktiviteter skapade känslor av ensamhet. När smittspridningen ökade skapades rädslor över att tvingas bli isolerade igen och riskera att dö ensamma. Sjuksköterskan närvaro och stöd gav en trygghet för de äldre. Slutsats Litteraturöversikten visade att flera av äldre personer som bodde på särskilda boenden upplevde negativa känslor till följd av isoleringen på grund av en förändrad vardag. Vid förändrade livssituationer ställs krav på sjuksköterskan att uppmärksamma de äldres psykiska hälsa samt att se och bekräfta deras känslor / Background When the coronavirus spread around the world was it especially older people who were considered to be at risk of becoming seriously ill from the virus. Infection prevention measures were introduced in nursing homes where elderly people needed to limit their social contacts, activities were canceled and visitor bans were implemented. Limiting social relationships and not having contact with relatives leads to social isolation. Aim The aim of this literature review was to describe older people's psychological experiences of being socially isolated in nursing homes during the covid-19 pandemic. Method The study was conducted as a structured literature review. The articles were retrieved from the CINAHL and PubMed databases and the results are based on 12 original articles published between 2020-2023. Results The results show two main categories: Negative feelings as a result of the isolation and Preserved mental health during isolation. Social isolation in nursing homes generated feelings of frustration and powerlessness when the elderly was not listened to or didn’t get their feelings validated. Lack of contact with family and friends and to no longer be given the opporunity to participate in social activities created feelings of loneliness for the elderly. As the spread of infection increased, fears were created of being forced to become isolated again and risking dying alone. The nurse's presence and support provided safety for the elderly. Conclusions The literature review showed that several of older people who lived in nursing homes experienced negative feelings as a result of the isolation due to a changed everyday life. In the case of changed life situations, demands are placed on the nurse to pay attention to the mental health of the elderly and to see and confirm their feelings.
|
144 |
Kommun och landsting - Vem har mest makt? : en kvalitativ studie om den samverkan som sker mellan dessa organisationer vid vårdplaneringar kring äldre personer i SverigeHagenvall, Mina, Kanias, Vikki January 2006 (has links)
<p>This essay’s focus lies on the collaboration that takes place in hospitals and called a care-plan (vårdplanering) between the two organisations: Health-care (landsting) and social-care (kommun). According to the Swedish-law are these organizations responsible for the care of elderly individuals in Sweden. The aim of this essay has been to study closely this collaboration in order to see which partner has the most influencing power.</p><p>This essay is of a qualitative character, which means that the results that are presented are based on six individual interviews with employees from the two organizations. The employees chosen for this essay all have job experiences from the collaboration that takes place during care-plans in hospitals.</p><p>One of the main results of this essay has been that the two organizations are not equal collaboration-partners. All the interviewed individuals talked highly about the importance of collaboration while in reality they end up in an subliminal battle against each other. The main conclusion of this essay is that the focus of a care-plan meeting appears to be on gaining the most power, in order to influence the outcome of a care-plan, rather than giving priority to the elderly individual’s needs and concerns.</p>
|
145 |
Autonomi hos äldre personer beroende av vård och omsorg / The autonomy of elderly people dependent on careHögberg, Cecilia, Nylander, Ida January 2009 (has links)
No description available.
|
146 |
Autonomi hos äldre personer beroende av vård och omsorg / The autonomy of elderly people dependent on careHögberg, Cecilia, Nylander, Ida January 2009 (has links)
No description available.
|
147 |
Kommun och landsting - Vem har mest makt? : en kvalitativ studie om den samverkan som sker mellan dessa organisationer vid vårdplaneringar kring äldre personer i SverigeHagenvall, Mina, Kanias, Vikki January 2006 (has links)
This essay’s focus lies on the collaboration that takes place in hospitals and called a care-plan (vårdplanering) between the two organisations: Health-care (landsting) and social-care (kommun). According to the Swedish-law are these organizations responsible for the care of elderly individuals in Sweden. The aim of this essay has been to study closely this collaboration in order to see which partner has the most influencing power. This essay is of a qualitative character, which means that the results that are presented are based on six individual interviews with employees from the two organizations. The employees chosen for this essay all have job experiences from the collaboration that takes place during care-plans in hospitals. One of the main results of this essay has been that the two organizations are not equal collaboration-partners. All the interviewed individuals talked highly about the importance of collaboration while in reality they end up in an subliminal battle against each other. The main conclusion of this essay is that the focus of a care-plan meeting appears to be on gaining the most power, in order to influence the outcome of a care-plan, rather than giving priority to the elderly individual’s needs and concerns.
|
148 |
Från ensamhet till gemenskap och hur det kommer sig : En studie om faktorer som kan påverka äldre personers väg från ensamhet till gemenskap / From Loneliness to Togetherness and What Makes It Happen : A study of factors that impact older people's path from loneliness to togethernessNord Berge, Maria January 2016 (has links)
Syftet med studien är att öka förståelsen för vilka faktorer som kan leda till och påverka äldre personers deltagande i en social gruppaktivitet riktad till ensamma äldre. Då känslan av ensamheten kan ge stora negativa effekter för den äldre är det viktigt att öka förståelsen och kunskapen om de fenomen och faktorer som påverkar och leder till mer gemenskap och välbefinnande. Studien är en kvalitativ intervjustudie och det insamlade materialet har analyserats genom kvalitativ innehållsanalys med en induktiv ansats. Antonovskys salutogena perspektiv har använts som teoretisk referensram. Sex personer i åldern 75-90 år har deltagit i semistrukturerade intervjuer. Deltagarna ingick i frivilligorganisationen Äldrekontakts sociala gruppaktivitet vilket är riktad till ensamma äldre som söker gemenskap. I resultatet framkom tre olika teman vilket sammanfattar de faktorer som ledde till och påverkade de äldres deltagande i den sociala gruppaktiviteten. De teman som ingår är: förändringsgrunder, förutsättningar och fördelar. Temat förändringsgrunder belyser att motivet för de äldre att delta i aktiviteten grundar sig i en önskan om en ökad gemenskap då relationerna blivit färre och att det hade uppstått en känsla av ensamhet. Vidare framkommer att deltagarnas förhållningssätt riktades mot välbefinnande genom att vara aktiv, att ha en stärkande inställning och att våga exponera sig. Temat förutsättningar beskriver villkor för ett deltagande i aktiviteten. Yttre faktorer var stödet att komma till och från aktiviteten och att det var anspråkslöst att delta. Den inre faktorn var att deltagarna hade tillräckligt med ork så att aktiveten gick att genomföra. Temat fördelar visar på de vinster som uppkom i och med deltagandet i denna gruppaktivitet. Denna aktivitet berikade vardagen genom att det blev ett avbrott i det vardagliga livet och att det fanns något att se fram emot. Deltagarna blev sedda och hörda då det fanns någon att samtala med och något att prata om samt att det skapades nya bekantskaper. En känsla av att bli omhändertagen uppstod vilket uttrycktes genom en tacksamhet att få delta och att det kändes tryggt att medverka i aktiviteten. Resultatet har analyserats genom Antonovskys salutogena perspektiv och tre slutsatser har framtagits. Dessa tre teman har identifierats som en process. Temat förändringsgrunder har visat sig vara en grundförutsättning för resterande process och det har också framkommit att deltagarna har en hög känsla av sammanhang. Denna kunskap kan hjälpa de äldre och de som vill stödja ensamma äldre att ta steget från ensamhet till gemenskap. / The purpose of the study is to increase understanding of the factors that can lead to and affect older people's participation in a social group activity directed to lonely elderly. Since the feeling of loneliness has such a large impact on elderly, it is important to increase the understanding and knowledge of the phenomena and factors that affect and lead to increased togetherness and wellbeing. The study is a qualitative interview study and the data collected has been analyzed by qualitative content analysis with an inductive approach. Antonovsky's salutogenic perspective has been used as a theoretical framework. Six people aged 75-90 years participated in semi-structured interviews. The participants were part of the voluntary organization Äldrekontakt's social group activity directed to lonely elderly looking for togetherness. The result revealed three different themes that summarize the factors that led to and affected the elderly’s participation in the social group activity. The applicable themes are: incentives, essentials and benefits. The theme of incentives illuminates how the motive for the elderly to participate in the activity is based in a desire for increased togetherness since relationships had become fewer and a sense of loneliness had arisen. Furthermore, the participants approach was shown to be directed towards wellbeing by being active, by having a reinforcing strategy and by daring to expose themselves. The theme essentials describes the conditions necessary for participation in the activity. External factors were travel support to and from the activity and unpretentious expectations. The internal factor was that the participants had sufficient stamina to complete the activity. The theme of benefits shows the gains that arose in connection with the participation in this group activity. This activity enriched their everyday lives by providing a break from the mundane and something to anticipate. Participants were seen and heard since there was someone to talk to and something to talk about resulting in the creation of new acquaintances. A feeling of being taken care of arose which was expressed through gratitude for being able to participate and feeling secure while participating. The result has been analyzed via Antonovsky’s salutogenic perspective and three conclusions have been drawn. The three themes have been identified as a process. The theme incentives has been shown to be a prerequisite for the remaining process and it has also been noted that the participants have a high sense of coherence. This knowledge can help elderly and those who support lonely elderly to take the step from loneliness to togetherness.
|
149 |
Fallpreventiv träning med mobilapplikation : Påverkar träningsmängden benstyrka, balans, hälsorelaterad livskvalité och fallrädsla?Moberg, Johan, Sandström, Oskar January 2021 (has links)
Introduktion Fallolyckor är den vanligaste typen av olycka hos äldre personer och det finns behov av nya fallpreventiva åtgärder där fysisk träning med mobilapplikation är en möjlighet. Syftet med studien var att undersöka om träningsmängden påverkar effekten av ett års fallpreventiv träning med mobilapplikation för äldre personer i ordinärt boende mätt i funktionell benstyrka, upplevd balans och benstyrka samt fallrädsla och hälsorelaterad livskvalité hos äldre personer. Metod Deltagarna medverkade i ett större projekt där de under ett år erbjudits fallpreventiv träning med en mobilapplikation. Innan studiens start samt efter 12 månader besvarades en enkät som behandlade bland annat ett 30 sekunders uppresningstest för funktionell benstyrka, upplevd balans, upplevd benstyrka, fallrädsla och hälsorelaterad livskvalité. Vid 12 månader skattade deltagarna även sin genomsnittliga träningsmängd under de senaste tre månaderna. Deltagarna delades in i grupper efter träningsmängd; ingen träning (n=13), <30 minuter (n=31), 30-59 minuter (n=13), ≥60 minuter (n=25). Effekten av träningen jämfördes mellan grupperna med hjälp av Kruskal–Wallis one-way analysis of variance. Resultat 82 deltagare inkluderades i denna studie, de hade en medelålder på 76 år, varav 72% var kvinnor. Gruppen som tränat ≥60 minuter hade signifikant förbättrad funktionell benstyrka samt upplevd benstyrka i dagsläget i jämförelse med hur den var för ett år sedan vid jämförelse med gruppen som tränat <30 minuter. De som tränat ≥60 minuter visade även en signifikant förbättring i upplevd balans i dagsläget i jämförelse med ett år sedan gentemot gruppen som inte tränat alls samt gruppen som tränat <30. Inga signifikanta gruppskillnader sågs i fallrädsla eller hälsorelaterad livskvalité. Konklusion Fallpreventiv träning som utförs ≥60 minuter i veckan ger signifikanta förbättringar i jämförelse med mindre träningsmängd gällande funktionell benstyrka samt upplevd balans och benstyrka i jämförelse med för ett år sedan.
|
150 |
Social isolering - på gott och ont : En kvalitativ studie om Covid-19 pandemins påverkan på den psykiska hälsan hos äldre personer som är föremål för socialtjänstens äldreomsorgNeihoff, Erika, Henriksson, Varja January 2020 (has links)
By 2020, the coronavirus has spread worldwide and is classified as a pandemic. The purpose of thisstudy has been to, through the perspective of home care assistants, examine the significance of thesocial isolation that the Covid-19 pandemic has meant for older people regarding their mental health.It has thus been about the home care assistants' experiences of the elderly's strategies for dealing withthe recommended social isolation. The study was conducted by using a qualitative research methodthrough semi-structured interviews with home care assistants, who work with elderly people living intheir home. A thematic analysis of the collected material was made and four themes emerged from thecoding. The results showed that the home care assistants experienced a deteriorating mental healthduring the Covid-19 pandemic of the elderly people. This was shown, for example, in the form ofincreased anxiety and sleeping disorders. Furthermore the results showed how the elderly people usedtheir resilience to handle how the virus was affecting their every-day life. Also the result showed theimportance of social stimulation and activity among the elderly and that home care assistants have animportant role for some eldelry who have a limited social life.
|
Page generated in 0.0775 seconds