71 |
Matematiska problem i undervisningen : En intervjustudie med sex lärare i årskurs 1-3 på tre skolor om hur de arbetar med matematiska problemBlom, Sandra January 2017 (has links)
Syftet med denna studie har varit att få kunskap om vilka matematiska problem som används i skolan, samt hur lärares arbete ser ut kring dessa. Syftet har upp-fyllts genom att svar sökts på två frågeställningar: vilka matematiska problem an-vänds i undervisningen i årskurs 1-3 och hur arbetar lärare med dessa problem. Svaren har sökts genom kvalitativa lärarintervjuer som utgått från en intervju-guide. Intervjuerna spelades in och transkriberades för att sedan analyseras med hjälp av en innehållsanalys. Studiens resultat visar att lärare har olika uppfattning-ar kring hur ett matematiskt problem ska se ut. Enighet finns dock kring att pro-blemet ska vara lätt att förstå, ha olika lösningsmetoder, samt att eleverna ska kunna rita upp problemet. Resultatet visar även att lärare arbetar med matematiska problem på olika sätt. Ett mönster kan dock ses i att de flesta lärare har introdukt-ion, eget arbete (enskilt eller i grupp) och sedan en eventuell genomgång.
|
72 |
Tyst läsning och läsförståelse : Intervjustudie med sex lärare i årskurserna 1–3Wijk, Anna January 2017 (has links)
Resultaten från de internationella undersökningarna PISA 2012 och PIRLS 2011 har visat att svenska elevers läsförståelse och läsförmåga har försämrats. PISA 2015 visade dock på ett trendbrott vad gäller svenska elevers läsförståelse, de presterar bättre än vad de gjorde i undersökningen år 2012. Läsning är en förutsättning för att klara av skolan och att leva i samhället och det är en central del i läroplanen. Läsning är dessutom ett omdiskuterat ämne i skolvärlden och forskning visar att läsförståelsestrategier utvecklar elevernas läsförståelse. Detta gör läsning till ett intressant ämne att studera. Denna studies syfte var att finna sambanden mellan tyst läsning och utveckling av elevers läsförståelse i årskurs 1–3. Detta syfte konkretiserades med följande frågeställningar: Hur motiverar lärarna sitt arbete med tyst läsning? Hur resonerar lärarna kring sitt arbete med läsförståelsestrategier för att utveckla elevernas läsförståelse? Jag genomförde en intervjustudie med sex lärare i årskurserna 1–3. Vid analysen av insamlat material användes det sociokulturella perspektivet som stöd. Studiens resultat visade att lärarna ger eleverna många tillfällen till tyst läsning och de arbetar med läsförståelsestrategier för att utveckla elevernas läsförståelse. Resultatet visade också att lärarna framhåller vikten av samtal vid läsning. / <p>Svenska</p>
|
73 |
Att utveckla elevers läsförståelse genom tyst läsning : En litteraturstudieWijk, Anna January 2016 (has links)
De internationella undersökningarna PISA och PIRLS visar att elevers läsförmåga och läsförståelse försämrats. Dock visar PISA 2015 på ett trendbrott vad gäller svenska elevers läsförståelse, svenska elever presterar bättre än senaste undersökningen från 2012 och ligger nu på ungefär samma nivå som år 2009. Läsning är en förutsättning för att klara av skolan och att leva i samhället, det är ett mycket omdiskuterat ämne i skolvärlden och därför känns just läsning intressant att studera. Syftet med denna litteraturstudie är att undersöka hur tyst läsning kan användas för att utveckla elevers läsförståelse i årskurs 1-3. Syftet konkretiseras genom två frågeställningar, vilka är: Vilka förmågor använder eleverna vid tyst läsning? samt Hur kan läraren organisera undervisningen för att tyst läsning ska leda till ökad läsförståelse? Den metod som använts för att besvara syfte och frågeställningar i studien är en systematisk litteraturstudie, där svensk forskning mellan år 2000- 2016 inom området har sökts fram, granskats, analyserats och sedan sammanställts till ett resultat. Resultatet i studien visar att läsning är komplext och de förmågor elever använder vid tyst läsning är fonologisk medvetenhet, avkodning och läsförståelse. Även ett stort ordförråd, lära sig kopplingen mellan fonem och grafem, läsflyt och att få tillgång till läsförståelsestrategier är viktiga för den tysta läsningen. Dessutom har läraren en viktig roll i elevernas läsutveckling, läraren måste stötta eleverna via stödstrukturer, såsom läsförståelsestrategier som eleverna kan tillgå i den tysta läsningen för att utveckla läsförståelse. Samtal är en annan viktig del i läsundervisningen, dock visar resultatet att detta är mindre förekommande i den tysta läsningen i jämförelse med till exempel högläsning. / <p>Svenska</p>
|
74 |
Lärares syfte med laborativt arbete i NOundervisningen i årskurs 1-3 : En kvalitativ intervjustudie om sex lärares syfte med laborativt arbete i NO-undervisningenEdenberg, Malin January 2016 (has links)
Syftet med denna kvalitativa studie var att undersöka lärares syfte med laborativt arbete i årskurs 1-3 i NO-undervisningen samt vilka svårigheter som lärarna beskriver med det laborativa arbetssättet i NO-undervisningen. Studien har genomförts med hjälp av kvalitativa intervjuer av sex lärare som är verksamma i årskurserna 1-3. Alla tre årskurserna finns representerade i studien. De resultat som framkommit i studien är att lärare har flera olika syftet med det laborativa arbetet i NO-undervisningen. De syften som framkom var att öka förståelsen för naturvetenskapliga fenomen hos eleverna, öka elevernas motivation och intresse för naturvetenskap, erbjuda elever att uppleva naturvetenskap med händerna, erbjuda eleverna en möjlighet att träna på läroplanens mål, erbjuda eleverna en undervisning som utgår från varje elevs förutsättningar. Studiens frågeställningar berör även hur de intervjuade lärarna använder sig av laborativt arbete samt vilka svårigheter som lärarna uppger finnas med arbetssättet. Studien visar då att lärarna främst arbetar laborativt utomhus främst med biologi och att den svårigheten som flest lärare påpekade var avsaknaden av material. / <p>NO</p>
|
75 |
Hur elever i årskurs 1-3 löser utvalda uppgifter i subtraktion / How pupils in grade 1-3 solve selected tasks in subtractionBellander, Rebecka January 2017 (has links)
Syftet är att undersöka hur elever i årskurserna 1-3 löser uppgifter i subtraktion och då främst med tiotalsövergång. Studien är gjord utifrån en kvalitativ ansats. Datainsamlingen genomförs med hjälp av 12 elevintervjuer där varje elev beräknar tre uppgifter och muntligt berättar hur de går tillväga. Detta analyseras sedan utifrån följande tre frågeställningar. På vilka sätt löser elever i åk 1-3 utvalda uppgifter i subtraktion? Vilka strategier och metod är vanligast bland elever i åk 1-3? Hur skiljer sig strategierna och metoderna åt vad gäller elever med fallenhet respektive svårighet i matematik? I studien framgår att huvudräkning är en vanlig metod i alla tre årskurser. Endast eleverna i årskurs 3 använder sig av lodrät algoritm som strategi då de beräknar vissa uppgifter. Eleverna väljer ofta strategi eller metod utifrån vad de för närvarande jobbar med i klassrummet. Resultatet visar att det finns flera metoder som inte är hållbara och dessa bör tidigt bytas ut. Om eleverna redan från årskurs 1 kan använda hållbara strategier när de beräknar subtraktion kommer detta att gynna elevernas fortsatta matematiklärande.
|
76 |
Hur lärs de naturorienterande ämnena ut i årskurserna 1-3? : En studie kring vilka arbetssätt och metoder grundskollärare använder i NO-undervisningen.Karlström, Beatrice January 2017 (has links)
I denna studie har jag genom enkätundersökning studerat hur lärare i årskurserna 1-3 tänker kring och utformar sin undervisning i de naturorienterande ämnena. Studien är främst kvantitativ men med kvalitativa inslag och jag har utgått från fyra frågeställningar i undersökningen. Dels har det undersökts vilken bakgrund lärarna har, kompetens, utbildning och intresse samt tagit reda på vilka arbetssätt och metoder som är framstående. Det har även varit av intresse att utröna hur lärarna upplever att läroplanen och eventuell lokal arbetsplan styr deras praktiska arbete i undervisningen samt slutligen undersöka vilka förbättringsområden lärarna anser finns som skulle kunna bidra till att de uppställda målen enligt läroplanen bättre uppnås. Genom studien har kunnat konstateras att grundläggande högskolepoäng i naturvetenskap inte alltid räcker till för att lärarna ska känna sig bekväma i sin undervisning samt att det har gått att skönja att de lärare som läst mer högskolepoäng i naturvetenskap vågar i större grad ta ut svängarna i undervisningen, med fler arbetssätt och metoder. Det krävs fortbildning och ytterligare kompetensutveckling för att lärarna ska kunna bedriva undervisning med beprövad erfarenhet och vetenskaplig grund. Andra faktorer som också spelar in på lärarnas undervisning har visat sig vara klasstorlek och ekonomiska resurser. Sett till lärarnas val av arbetssätt och vanligt förekommande metoder har resultaten visat att undervisningen i naturvetenskap är mångfacetterad och varierande till sin karaktär. Allra helst i biologiämnet som utmärker sig ytterligare på den punkten i förhållande till kemi och fysik, där även eleverna verkar nå högre godtagbara kunskaper i ämnet i slutet av årskurs 3. Det är vanligt att arbeta ämnesöverskridande och temainriktat i naturvetenskap samt med språket i fokus då det naturvetenskapliga språket till viss del skiljer sig från det vardagliga. Det som avslutningsvis framkommit som den springande punkten i lärarnas undervisning i naturvetenskap är vikten av att utgå från elevernas tidigare kunskaper och erfarenheter, utforma undervisningen efter dem för att utveckla en nyfikenhet och intresse att lära om naturvetenskapliga fenomen. I den avslutande delen diskuteras enkätundersökningens resultat i relation till tidigare kunskaper, det vill säga den forskning jag utgått från i bakgrunden till studien. Jag relaterar även de olika resultaten och finner samband då många frågor hör ihop och påverkar varandra.
|
77 |
Läsmotivation och läsförståelse hos elever i årskurs 1 : En studie om elevers lässituation i hemmet och i skolan / Reading motivation and reading comprehension of students in grade 1 : A study of students reading at home and in schoolAronius, Felicia January 2017 (has links)
Syftet med studien har varit att undersöka om läsmotivation påverkar läsförståelsen för en utvald grupp elever i årskurs 1, samt hur deras lässituation ser ut. Materialet har samlats in genom samtalsintervjuer och har kompletterats med ett läsförståelsetest och en enkät. Materialet har analyserats med utgångspunkt från teorier om det subjektiva. Respondenterna har bestått av elva elever ur en klass och deras vårdnadshavare, samt två klasslärare. Det går att se genom resultaten att automatiserad läsning har en viss påverkan på läsförståelsen. Dock behöver inte automatiserad läsning betyda att eleven har läsförståelse. Resultaten visar att läsmotivation kan påverka läsförståelsen, då majoriteten av elever med god läsförståelse har en positiv läsmotivation. Genom läsförståelsetestet går det att utläsa vilken del av den språkliga medvetenheten eleverna har svårigheter med. Genom resultaten går det att utläsa att modellen Läsning = avkodning x förståelse x motivation (Taube, 2007) stämmer till viss del. Genom slutsatserna som går att dra utifrån resultaten syns det att hela elevernas lässituation är viktig för en bra läsutveckling. Både hemmen och skolan behöver skapa ett intresse för böcker och läsning samt ge eleverna mycket tid som de kan ägna åt läsning eftersom utvecklandet av god läsförmåga tar lång tid. / The purpose of the study was to examine whether reading motivation affects reading comprehension for a selected group of students in grade 1, as well as what their reading situation looks like. The material has been collected through interviews and has been supplemented with a reading comprehension test and a survey. The material has been analysed on the basis of the subjective theories. Respondents consisted of eleven students and their guardians, as well as two class teachers. It is possible to see from the results that automated reading has some influence on reading comprehension. However, automated reading does not mean that the learner has reading comprehension. The results show that reading motivation can affect reading comprehension, as the majority of students with good reading comprehension have a positive reading motivation. Through the reading comprehension test it is possible to see which part of the linguistic awareness students have difficulties with. Through the results it is possible to read that the model Reading = Decoding x Understanding x Motivation (Taube, 2007) is correct to some extent. The conclusions that can be drawn from the results show that the entire students' reading situation is important for a good reading development. Both homes and schools need to create an interest in books and reading and give the students a lot of time that they can devote to reading because the development of good reading capacity takes a long time.
|
78 |
Laborativt material – påverkar det undervisningen? : En kvalitativ studie om materialtillgångens påverkan på undervisning i de naturorienterande ämnena för årskurs 1–3. / Laboratory Material – Does it Have an Impact on the Teaching? : A Qualitative Study About the Impact of Material Availability on Science Education in Grades 1-3.Meijer, Fanny, Sjökvist, Amanda January 2019 (has links)
Studien syftar till att undersöka om det finns något samband i relationen mellan lärares tillgång till laborativt material och hur de undervisar i NO-ämnena. Undersökningen har genomförts med kvalitativa intervjuer med verksamma behöriga lärare i årskurs 1–3. Insamlade data har sorterats och analyserats under de två kategorierna tillgång till laborativt material respektive undervisning. Resultaten visar att laborativt material gärna används och att undervisningen behöver vara välplanerad så att teori och praktik vävs samman. Slutsatsen är att läraren spelar en viktig roll i undervisningen och dennes inställning och förmågor ses som betydande för undervisningens kvalité. / The aim of this study is to investigate if there is a connection between teachers’ access to laboratory material and their teaching in the sciences. The investigation was carried out through qualitative interviews with active qualified teachers in grades 1-3. The collected data was sorted and analysed under the two categories access to laboratory material and teaching. The results show that laboratory material is likely to be used and also that the teaching needs to be well planned so that theory and practice are intertwined. The main conclusion is that the teacher plays a key role in the education and that his or her attitudes and abilities are crucial for the quality of the education.
|
79 |
Lärarens högläsning : En kvalitativ intervjustudie om det gemensamma lärandet via högläsningSvensson, Li, Bergstrand, Alice January 2019 (has links)
Svenska grundskoleelevers läsförmåga har försämrats och i den aktuella läroplanen för grundskolan definieras högläsning inte som ett moment i undervisningen. Detta samtidigt som forskning visar att högläsning är ett viktigt arbetssätt för att främja elevers språkliga utveckling. Studiens syfte är att undersöka hur lärare i årskurs 1–3 använder sig av, och arbetar med, högläsning i sin undervisning. Detta självständiga arbete har en sociokulturell ansats. Genom kvalitativa intervjuer med sju lärare undersöker studien vilka faktorer som är viktiga för lärare i valet av högläsningsbok, vilka aspekter de anser vara viktiga i samband med högläsning och textarbete och om lärare använder sig av högläsning för att utveckla elevernas ämneskunskaper. Resultaten visar att de faktorer som är viktiga för lärarna i valet av högläsningsbok är bland annat elevernas intresse, bokens uppbyggnad och teman eleverna behöver samtala om. I samband med högläsningsmomentet har både lärarens och elevernas aktiva deltagande en central roll för den gemensamma upplevelsen och lärandet. Lärarna betonar skillnaden mellan högläsning och att läsa högt. Lärarna använder sig av boken för att undervisa i läsförståelsestrategier och olika efterföljande arbetsuppgifter. Resultaten visar också att lärarna använder högläsning både i tematiskt och ämnesöverskridande arbete. Resultaten diskuteras utifrån Langers litterära föreställningsvärldar samt ämnesspråklig forskning.
|
80 |
”Ibland är det svårt att veta om lika med betyder att det är lika mycket eller om det betyder svaret” : En kvalitativ fallstudie om elevers förståelse för likhetstecknet och dess innebördCajonberg, Julia January 2019 (has links)
Syftet med denna studie är att undersöka vilka möjligheter elever i årskurs 1–3 har för att utveckla en förståelse för likhetstecknet samt vilken förståelse för likhetstecknet elever i årskurs 1–3 visar att de faktiskt har. Tre observationer genomfördes hos en lärare för att se hur läraren undervisade om, benämnde och förklarade likhetstecknet. Därefter genomfördes ett test med sjutton elever för att undersöka vilken förståelse för likhetstecknet de har. Som uppföljning av testet, intervjuades nio elever i grupper om tre för att undersöka vilken förståelse för likhetstecknet eleverna har. Observationerna, testet och intervjuerna visade att läraren benämner likhetstecknet som ”lika med” samt att majoriteten av eleverna har en relativt välutvecklad förståelse av likhetstecknet, då de med egna ord kan förklara och visa på att det ska vara lika mycket på vardera sida av likhetstecknet för att likhetstecknet ska kunna användas. Genom intervjuerna med eleverna framkom det att eleverna fått arbeta med olikhetstecknet ”skilt från” och att det underlättade deras förståelse för likhetstecknets betydelse. De har även fått arbeta med klossar och brukar regelbundet arbeta med likhetstecknets betydelse i undervisningen, främst i deras lärobok där det är ständigt återkommande.
|
Page generated in 0.0248 seconds