Spelling suggestions: "subject:"developmental language disorder"" "subject:"evelopmental language disorder""
31 |
Anpassningar vid språkstörning i förskola och skola : Pedagogers arbete med språkstimulans / Adaptions to Developmental Language Disorder in Preschool and School : Educators’ Work on Language StimulationDahlstedt, Erica, Nordell, Hanna January 2019 (has links)
Syftet med studien har varit att undersöka hur pedagoger arbetar med anpassningar som gynnar barn med språkstörning i förskola och skola. Vi ville även göra en jämförande undersökning och se hur anpassningarna skiljer sig åt mellan de båda verksamheterna. I läroplanerna för både förskola och skola tydliggörs att pedagoger ska anpassa och arbeta för att främja en god språkutveckling hos barnen. För att få svar på vårt syfte har vi preciserat det i fem frågeställningar och använt oss av en etnografisk metod. Vi har genomfört praktiknära observationer med uppföljande samtal i fem olika kommuner, vid sammanlagt 18 tillfällen. Resultatet visar att pedagoger i förskolan och skolan använder många olika exempel på anpassningar som stödstrukturer, alternativ kommunikation, samtal runt ord och begrepp, samt bildstöd i sin undervisning. I studien ges många exempel på hur pedagoger arbetar för att främja lärandet. Det skiljer en del mellan förskola och skola, dels på grund av naturliga orsaker som att barnen är i olika åldrar, dels på grund av pedagogens utbildning eller ekonomiska förutsättningar i verksamheten, men också beroende på vilket perspektiv pedagogen intar. Sammanfattningsvis visar studien på att pedagoger arbetar medvetet med språkstimulerande anpassningar, främst med utgångspunkt i ett sociokulturellt perspektiv.
|
32 |
“ - Cause I like working when I’m happy” : A case study of students in linguistic vulnerability and verbal interactions with peers in the social studies classroom / “-För jag gillar att arbeta när jag är glad” : En fallstudie om elever i språklig sårbarhet och verbala interaktioner med klasskamrater i samhällsorienterade ämnenKnudsen, Lina January 2023 (has links)
Syfte Syftet med denna studie är att bidra med insikt i hur Mellanårsprogrammets (MYP) elever i språklig sårbarhet och deras lärare upplever verbala interaktioner i klassen med elevernas kamrater i Individer och samhällen (I&S), ett samhällskunskapsämne inom International Baccalaureate läroplan. Forskningsfrågor · Hur ser MYP-lärare på den effekt kamrater har på elever i språklig sårbarhet under verbala interaktioner i klassen och hur stödjer dessa lärare elever i språklig sårbarhet under dessa interaktioner i I&S? · How do MYP students in linguistic vulnerability experience and understand verbal in-class interactions with peers in the I&S classroom and how do they experience the support given to them by their teachers during these interactions? Theoretical Framework The theoretical framework of this case study is based on the sociocultural perspective as seen in Vygotsky’s work (1987), which have been developed further by Säljö (2000) and Kozulin (2003). This perspective focuses on the understanding that individuals develop through the interaction with their environment and the people around them. The second theory used is Communicative Relational Perspective (KoRP). KoRP, a special education perspectives with three main intertwining processes; participation, communication and learning which predict whether or not a school has an inclusive or exclusive learning environment. Method In this case study two methods are used; observations and semi-structured interviews. Three I&S lessons in the MYP were observed at two different IB schools. The study uses the Sheltered Instruction Observation Protocol (SIOP). Six semi-structured interviews are also conducted; three with students in linguistic vulnerability and three with their I&S teachers. The data collected was analysed using a thematic approach. Each case was analysed separately before being cross-synthesized. Results The results of the cases reveal two main themes: Peer Support vs. Peer Comparisons and Peer interactions – Expected or Scaffolded? Students in linguistic vulnerability either saw peers as beneficial or a hindrance to their success during verbal interactions such as group work, where students either felt helped by peers or inadequate in comparison to their peers. This led to increased or decreased levels of participation. Teachers found it challenging knowing how to best meet these issues. Scaffolding the activities in a way that met the student’s individual needs and creating a safe place where students felt comfortable were found to be beneficial for effective group work. The case study also found that although the use of Sheltered Instructional Observation Protocol (SIOP) is advantageous as a tool, it is lacking aspects pertaining to social dynamics and the students’ individual needs. Special Education Implications This case study shines a light on the importance of special educational needs teachers working more closely with subject specific teachers in order to make them more aware of the language expectations placed on their students during verbal interactions. This case study indicates that special educational needs teachers can use SIOP as a first step in starting a discussion with subject teachers about students in linguistic vulnerability and verbal interactions. SIOP can also be a hands-on tool to use when supporting subject teachers in the creation of more language and subject – based teaching. Nyckelord: klassrumsdiskussioner, Developmental Language Disorder, grupparbete, Individer och samhällen, International Baccalaureate, språklig sårbarhet, mellanstadiet, samhällskunskap, verbal interaktion
|
33 |
Anpassningar i den ordinarie undervisningen för elever med språkstörning i gymnasieskolan : En kvantitativ studie om anpassningar för elever med språkstörning samt om relationen mellan lärares utbildning och erfarenhet inom området och olika anpassningar och stöd i verksamheten / Adjustments in Regular Education for Pupils with Developmental Language Disorder (DLD) in Upper Secondary School : A quantitative Study about Adjustments for Pupils with DLD and the Relation between Teachers' Education, Experience within the Area, and Adjustments and Support in the EducationTörn, Marie, Högberg, Angelica January 2022 (has links)
Majoriteten av alla gymnasieelever med språkstörning går i ordinarie verksamheter i gymnasieskolan. Trots det beskrivs ofta språkstörning som en relativt okänd funktionsnedsättning. Syftet med denna studie var att bidra med kunskap om vilka typer av anpassningar och stöd som erbjuds elever med språkstörning inom ramen för den ordinarie undervisningen. Studien syftade vidare till att bidra med kunskap om relationen mellan lärares utbildning och erfarenhet inom området och olika anpassningar och stöd i verksamheten. Studien är kvantitativ med en deduktiv ansats. Studiens teoretiska ramverk lyfter framför allt fram kommunikationsstödjande lärmiljöer utifrån dimensionerna språkinlärningsmiljö, språkinlärningsmöjligheter och språkinlärningsinteraktioner. Populationen utgjordes av gymnasielärare. Ett stratifierat icke-proportionellt slumpmässigt urval av kommuner gjordes. Urvalsramen var ett utdrag ur skolenhetsregistret. Datainsamlingsmetoden var en digital enkät. Enkäten skickades till rektorer i valda kommuner för vidarebefordran till gymnasielärare. I studien deltog 186 personer. Insamlad empiri analyserades med hjälp av deskriptiv statistik och variansanalyser. Resultatet visade att de svarande instämde helt eller delvis i majoriteten av de undersökta anpassningarna. Inom språkinlärningsmiljö återfanns de anpassningar som flest av de svarande helt eller delvis tog avstånd ifrån. Sammantaget visar resultatet att det är lärare som har haft möjlighet att kompetensutveckla/fortbilda sig som har störst medvetenhet och vilja att göra vissa anpassnignar som de tror kan gynna elever med olika former av språkstörning. Formell utbildning, år i yrket och typ av lärarexamen tycks däremot ha en marginell eller liten betydelse för hur lärare anpassar, prioriterar och riktar sin undervisning till elever med språkstörning. / The majority of all the upper secondary pupils with developmental language disorder (DLD) participate in regular education. Still, DLD is often described as a relatively unknown disability. The aim of this study was to broaden the knowledge of (1) what type of adjustments and support are offered to pupils with DLD in regular education, and (2) the relation between teachers' education, experience within the area, and adjustments and support in the education. It was a quantative study with a deductive approach. The theoretical framework was a theory about communication supporting classrooms based on the dimensions, language learning environment, language learning opportunities and language learning interactions. The population was upper secondary school teachers. A stratified random disproportionate sample of municipalities was conducted where the sample space was an extract from the school unit register. A survey was sent to heads of schools for forwarding to teachers. 186 individuals participated in the study. The data were analyzed using descriptive statistics and variance analysis. The results showed that the respondents fully or partially agreed with most of the adjustments proposed in the questionnaire. However, the fewest number of adjustments were made within the language learning environment. Overall, the results show that teachers who have had the opportunity to participate in professional development showed the greatest awareness and willingness to make certain adjustments that they believe can benefit pupils with various forms of DLD. Whereas formal training, years in the profession and type of teaching degree, seem to have a marginal influence on how teachers adapt, prioritize and direct their teaching to pupils with DLD.
|
34 |
"Jag vet inte heller om jag gör rätt alla gånger, men jag vill ju att de ska lyckas" : En kvalitativ studie om hur lärare på lågstadiet arbetar för att stötta elever med språkstörning / “I don't know if I'm doing the right thing every times, but I want them to succeed" : A qualitative study about how primary school teachers work to support students with developmental language disorderNoppa, Elin January 2024 (has links)
En mänsklig aktivitet vi utövar dagligen är att använda språket. För att verka i samhället är det nödvändigt att ha språkliga förmågor såsom att kunna läsa och skriva. I lågstadiet finns ett särskilt fokus på att eleverna ska lära sig att läsa och skriva. De flesta elever lär sig det utan större svårigheter, men för elever med språkstörning kan det bli svårt. Språkstörning är ett brett begrepp och kan innebära många svårigheter för eleven som en lågstadielärare behöver bemöta och stötta. I denna kvalitativa studie undersöks hur lågstadielärare arbetar med att stötta elever med misstänkt eller uttalad språkstörning i klassrummet, och hur samarbetet med speciallärare ser ut. Studien har en teoretisk utgångspunkt i Shulmans (1986) pedagogical content knowledge (PCK) och den sociokulturella teorin. I studien genomfördes tre semistrukturerade observationer och fem semistrukturerade intervjuer. Det empiriska materialet analyserades utifrån en tematisk analys med en induktiv ansats, vilket resulterade i fyra teman. Resultatet visade vilken betydelse det visuella stödet har där samtliga respondenter iscensatte detta på varierande sätt. Även tydlig kommunikation lyftes fram som avgörande där lärarna med hjälp av kroppsspråk och gester förtydligar det muntliga. Det framkom även vilka utmaningar läraren ställs inför i arbetet med att stötta elever med språkstörning, där konsekvenserna kunde drabba alla elever i klassrummet då prioriteringar måste göras. Vidare visade resultatet på att det samarbete läraren har med speciallärare inte endast hjälper till att stötta eleven med språkstörning, utan även fungerar som ett stöd för läraren. Resultaten diskuteras avslutningsvis i relation till teori och tidigare forskning. / A human activity that we practice daily is using language. It is necessary to have linguistic abilities to function in society, such as being able to read and write. There is a specific focus for the pupils to learn to read and write in primary school. Most pupils learn it without difficulties, but it can be challenging for those pupils who have developmental language disorder. Developmental language disorder is a broad term and can include many different difficulties for the pupil, which a primary school teacher needs to support. This is a qualitative study that aims to investigate how primary school teachers work with supporting pupils with suspected or diagnosed developmental language disorder, as well as what collaboration the teacher has with special education teachers. This study has a theoretical starting point in Shulmans (1986) pedagogical content knowledge (PCK) and the sociocultural theory. Three semi-structured observations and five semi-structured interviews was carried out. All collected data was analysed based on a thematic analysis with an inductive approach, which resulted in four themes. The result showed the importance of visual support, where all respondents staged this in varying ways. Clear communication was also prominent where the teachers used their body language and gestures to clarify the oral. It also emerged what challenges the teacher faces in the work of supporting pupils with developmental language disorder, where priorities needed to be made. These priorities could have an impact on all pupils in the classroom. Furthermore, the results showed that the collaboration the teacher has with special education teacher not only helps to support the pupil with developmental language disorder but also acts as a support for the teacher. Finally, the results are discussed in relation to theory and previous research.
|
35 |
En studie av lexikon och gestproduktion hos barn med respektive utan språkstörning genom utförandet av ordförrådstestet PiNG / A Study of Lexicon and Gesture Production among Children with and without Developmental Language Disorder by Means of the Vocabulary Test PiNGOlsson, Nelly, Norström Darlin, Maria January 2018 (has links)
The aim of the present study was to examine receptive and expressive lexicon, as well as gesture production among children with and without developmental language disorder (DLD), Using the Swedish translation of the Picture Naming Game (PiNG). The parental evaluation Swedish Communicative Development Inventory III (SCDI III) was used to determine whether the results from PiNG and SCDI III were consistent. In this study, 10 children with DLD (study group) and 11 age-matched children with typical language development (control group) between 52 and 70 months of age participated. The participants were tested with PiNG, which is a test that examines reception and production of single nouns, verbs, adjectives, adverbs and prepositions. The guardians then completed SCDI III, which contains questions about the language abilities of the child. Gesture production in the form of deictic, iconic and conventional gestures was examined in conjunction with the use of PiNG. The results showed lower results for the study group on PiNG and SCDI III in comparison with the control group. The study group displayed a higher number of gestures than the control group, and in the former group, the use of gestures was positively correlated with the results from PiNG. In the study group, iconic gestures were used to compensate for language difficulties. The results from PiNG and SCDI III were not consistent. The age of the participants problably did not affect any results. The results from the present study indicate that PiNG may be useful when examining lexicon and gesture production among children with DLD. Both groups achieved high results on PiNG which may have affected the use of gestures and also possible correlations. For future studies, it is therefore recommended to apply PiNG on a group of younger children with DLD.
|
36 |
Problematika dětí s vývojovou dysfázií ve školním prostředí / Children with Specific Language Impairment in the School EnvironmentSobíšková, Veronika January 2017 (has links)
THESIS TITLE Children with Specific Language Impairment in the School Environment ABSTRACT The thesis focuses on children with specific language impairment (also called developmental dysphasia) in the school environment and it is divided into a theoretical and an empirical part. The theoretical part consists of four chapters. The first chapter describes specific language impairment and related terminology, defines a younger school-age child and also deals with causes, diagnosis and therapy of specific language impairment. The second chapter discusses social and communication skills of a child and the impact of specific language impairment on these skills. The third chapter concentrates on reading, writing and particular influences of specific language impairment which are associated with the development of other disorders and difficulties. The fourth chapter describes adaptation of a child with specific language impairment to the school environment. The empirical part consists of qualitative research, designed as multiple case studies, that was carried out among five younger school-age respondents. It attempted to determine how specific language impairment affects a child in the school environment and the empirical part contains results of this research. Besides the analysis and data interpretation, the...
|
37 |
Speciallärarens syn på matematikundervisning för yngre elever med språkstörning svårigheter och anpassningar / The special education teacher´s view on teaching mathematics to younger children with DLD obstacles and adjustmentsCarlsson, Anita, Mathiasson, Petra January 2020 (has links)
Bakgrunden till studien är att forskning kring elever med språkstörning i matematikundervisningen ärbegränsad. Den lilla forskning som finns är mest internationell. Syftet är att vi vill bidra med en inblick ivilka svårigheter som kan uppstå och hur matematikundervisningen kan utformas för elever medspråkstörning, på lågstadiet och mellanstadiet. Det är en kvalitativ studie, som gjordes medsemistrukturerade intervjuer. Urvalet är begränsat, endast nio speciallärare med inriktning motmatematikutveckling deltog. Det teoretiska ramverket utgår från den sociokulturella teorin medmedierande verktyg och den didaktiska teorin med hur undervisning kan ske. Vi analyserar resultatetmed utgångspunkt i de specialpedagogiska perspektiven, kategoriskt och relationellt perspektiv. Studiens resultat visar att samtliga speciallärare upplever att det är språket som ställer till det för elevermed språkstörning i matematik. Det är främst matematiska begrepp och kommunikation påmatematiklektioner som framkommer i intervjuerna. Kartläggningen utgör grunden när speciallärarnagör individuella anpassningar. Många speciallärare har enskild undervisning med eleverna medspråkstörning då de arbetar med begreppsbildning och använder det medierande verktyget konkretmaterial. Detta ska leda fram till att eleven med språkstörning ska kunna delta i klassundervisningen.Slutsatsen av studien visar att det finns behov av att kunskaperna kring elever med språkstörning imatematik ökar. Vid speciallärarutbildningen behöver språkutveckling och sambandet mellan språk ochmatematik ingå. Vi anser att kommunerna bör ha personal med kompetens om språkstörning ditspeciallärarna kan vända sig vid behov. / The basis of our study is that research on mathematics education for pupils with DLD, DevelopmentalLanguage Disorder is limited. The research which does exist is predominantly international. Thepurpose of our study is to offer insight in difficulties which may arise and how mathematical educationmay be designed for pupils in grades 1-6 with DLD. This is a qualitative study based on semi-structuredinterviews. The selection has been limited, only nine special education teachers, specializing inmathematical development, took part. Our results are analyzed from a special educational viewpoint,categorical and relational. The results of our study show that every one of the special education teachers feel that language is anissue for pupils with DLD in mathematics. The main issues, which come up in the interviews, are to dowith concept and communication within mathematics. Mapping makes up the basis for the adaptationsspecial education teachers do. Many special education teachers utilize individual teaching for pupils withDLD, when they work on conceptualization, using the mediating tool physical material. This is meant tolead to the pupil with DLD being able to take part in class teaching.Our conclusion is that there exists a need to increase knowledge on mathematical education for pupilswith DLD. Language development and the link between language and mathematics, needs to beincluded in the training of special education teachers. It is our opinion that municipalities require skilledstaff with knowledge of DLD, to whom special education teachers may turn when needed.
|
38 |
"Det handlar om tur" : Hur logopeder inom hälso- och sjukvården upplever arbetet med barn i skolåldern med språkstörning / It Is All about Luck : How speech and language pathologists in healthcare experience work with school-age children with development language disorderJärnankar, Lovisa, Olsson, Frida January 2022 (has links)
I skolan ställs höga krav på språklig förmåga hos barn och för barn med språkstörning kan det innebära svårigheter att klara skolans kunskapskrav. En språkstörning kan också leda till svårigheter med sociala relationer och socioemotionell problematik till följd av den nedsatta språkliga förmågan. För att barn med språkstörning ska klara skolgången är de ofta i behov av logopediska insatser, men trots detta avslutar majoriteten av regionerna i landet logopedisk vårdkontakt vid skolstart. Möjligheten att få logopediska insatser skiljer sig beroende på var i Sverige barnet bor. Tidigare studier visar att ansvarsfördelningen mellan skolan och hälso- och sjukvården skiljer sig över landet, vilket riskerar att leda till ojämlikheter i vilka språkliga insatser barn med språkstörning i skolåldern erbjuds. Syftet med studien är att undersöka hur logopeder inom hälso-och sjukvården upplever arbetet med barn med språkstörning i skolåldern för att bidra till en mer likvärdig utbildning och vård. Studien bygger på semistrukturerade intervjuer med elva logopeder, anställda inom fem olika regioner. Intervjuerna transkriberades och analyserades med innehållsanalys. Resultatet i studien visade att flera logopeder upplever en otydlig ansvarsfördelning mellan skola och hälso- och sjukvård gällande uppdraget att tillgodose barnets behov av språkliga insatser. Logopederna upplever att arbetet med barn med språkstörning i skolåldern begränsas av resursbrister och personbundna egenskaper (exempelvis kunskap, intresse och erfarenheter) både i skolan och hälso- och sjukvården. I intervjuerna belyser logopederna vikten av att se barn med språkstörning från flera perspektiv och att ge fortsatta logopediska insatser också under skolåren för att minska risken för konsekvenser till följd av en språkstörning. Tydliga och evidensbaserade riktlinjer för arbetet med barn med språkstörning lyfts som fördelaktigt. Slutligen konstaterades att en god samverkan mellan skolan, hälso- och sjukvården och vårdnadshavarna upplevs vara betydelsefullt för att barn med språkstörning i skolåldern ska få en mer likvärdig utbildning och en mer jämlik vård. / School education puts great demands on a student's language ability, and for students with development language disorder (DLD) it might mean difficulties in achieving educational goals. Language difficulties might lead to socio-emotional problems and struggles with social relationships. Students with DLD are often in need of speech and language pathologists (SLP) efforts to achieve educational goals. However, in the majority of the regions in Sweden no further SLP contact is offered to children with DLD from when they start their schooleducation. The possibility of receiving speech and language interventions differs depending on where in Sweden the student resides. Previous studies show that the division of responsibilities between school and healthcare is unclear in Sweden which might lead to unequal care for children with DLD. This study aims to investigate SLPs working in healthcare and their experience of supporting school-aged children diagnosed with DLD. The study is based on semi-structured interviews conducted with eleven SLPs, employed in five different healthcare regions in Sweden. The interviews were transcribed and analyzed with content analysis. The results showed that several SLPs in the healthcare systems experience an unclear division of responsibilities between school and healthcare regions regardingfulfilling the needs of the children with DLD. The SLPs experience challenges working with school-aged children with DLD, since the school and healthcare lack resources and due to different personal characteristics (for example knowledge, interests and experiences). The SLPs highlights the importance of a holistic perspective and to proceed with speech and language interventions to reduce the risk of consequences of the DLD diagnosis. Evidence-based guidelines are highlighted as a factor of success when working with children diagnosed with DLD. Finally, the study strengthens the understanding that well-functioning collaboration between school staff, health service and care givers is important for students diagnosed with DLD to obtain more equal education, care and support. / Likvärdig utbildning för barn med språkstörning - En studie av måluppfyllelse, erfarenheter och deltagande
|
39 |
Opakování pseudoslov u bilingvních dětí. Liší se výsledky ve srovnání s dětmi s vývojovou poruchou jazyka? / Nonword repetition in bilinguals. Does performance differ from Developmental Language Disorder?Hasalová, Kateřina January 2021 (has links)
This study investigates the patterns in nonword repetition performance of children with a developmental language disorder and bilingual children. It has been shown by previous research that both children with developmental language disorder and bilingual children tend to perform poorly in nonword repetition tasks. As these tasks are one of the tools often used for diagnosing markers of DLD in young children, diagnosing bilinguals with DLD proves to be difficult, since both of the groups exhibit a poor performance. An analysis of the patterns found in NWR performance of bilingual children and children with DLD might shed more light onto the issue. The study focuses on analysing the performance in a widely used assessment task - The Children's Test of Nonword Repetition. Three samples of data were analysed. The first sample of data consisted of monolingual English-speaking children diagnosed with a developmental language disorder. The second sample of data consisted of Czech-English bilingual children from international schools in Prague who started acquiring English at the time of birth, i.e. simultaneous bilinguals. The third and final sample consisted of Czech- English bilingual children from international schools in Prague who started acquiring English after one year of age, i.e. sequential bilinguals....
|
40 |
När orden inte räcker till : En studie om ordförrådsutvecklande undervisning för elever med språkstörning / When words are missing : A study about vocabulary teaching for children with developmental language disorderLeo, Kristina, Svensson, Catrine January 2021 (has links)
Syftet med denna kvalitativa studie är att bidra med kunskap om ordförrådsutveckling och dess främjande avseende elever med språkstörning, utifrån några lärares, speciallärares och skollogopeders beskrivningar. Elever med språkstörning utvecklar inte sina språkliga förmågor i samma takt som jämnåriga och utveckling av ordförrådet är ett vanligt svårighetsområde hos dessa elever. Ordförrådet spelar en avgörande roll för förståelsen i all undervisning och därför riskeras måluppfyllelsen hos elever med ordförrådssvårigheter. Den teoretiska ramen för studien utgörs av teorier om lexikala nätverk samt sociokulturell teori. Studiens ansats är fenomenografisk och empirin har inhämtats genom semistrukturerade intervjuer. I resultatet framkommer informanternas beskrivningar av hur svårigheter med ordförrådet yttrar sig, hur lärmiljön kan göras språkligt tillgänglig samt hur ordförrådsutvecklingen kan stimuleras och stödjas, både i klassrumsundervisningen och den individanpassade undervisningen. Informanterna beskriver att elever med språkstörning kan ha svårt att uttrycka sig, uttala och mobilisera ord vid olika tillfällen. Deras svårigheter med språklig förståelse påverkar förmågan att förstå innehållet i genomgångar, instruktioner och texter. I resultatet återfinns exempel på generella anpassningar i den ordinarie undervisningen som kan öka den språkliga tillgängligheten; en tydlig lektionsstruktur, muntliga och skriftliga instruktioner, visualisering, symbolstöd, konkret material och digitala lärverktyg. I studien ges exempel på hur ordförrådsundervisningen kan se ut för att stödja elever med språkstörning såsom högläsning, gemensam läsning samt läsgrupper där nya ord förklaras och knyts till elevernas erfarenheter. Ett fördjupat arbete med ämnesspecifika och ämnesövergripande ord beskrivs som innebär att ordet förklaras och knyts till en bild, sak eller erfarenhet samt används i språkliga aktiviteter. Förförståelse, många exponeringar och repetition är gynnsamt. Vid skrivande kan ordmobilisering underlättas av bilder, startmeningar, ordbankar, synonymlistor och ordprediktionsprogram. Resultatet visar att elever med språkstörning behöver mycket stöd, både i klassrumsundervisningen och individuellt. Speciallärarens roll blir att uppmärksamma språksvårigheterna, stödja läraren med ordförrådsundervisning i klassrummet och skapa en språkligt tillgänglig lärmiljö samt tillämpa individanpassade insatser för att stödja ordförrådsutvecklingen. / The purpose of this qualitative study is to provide further knowledge regarding vocabulary development of students with Developmental Language Disorder (DLD). It is based on the feedback from class teachers, learning support teachers and educational speech therapists. Students with DLD do not advance in their language skills at the same rate as their peers and vocabulary development is a common area of difficulty for these students. Vocabulary plays a crucial role in the process of learning and therefore poses a risk of not reaching the students full potential. The theoretical framework for this study consists of theories of lexical networks and sociocultural theory. The study approach is phenomenographic and the empirical evidence was obtained through semi-structured interviews. The results outline the assessors descriptions of how the challenges with vocabulary manifest itself whilst outlining how to create language-accessible learning environments. They also define how the development of vocabulary can be stimulated and supported, both in the classroom and through individualised learning. The assessors describe that students with DLD may have some difficulty expressing themselves, pronouncing and mobilising their words in certain situations. Their difficulties with linguistic comprehension affects the ability to understand the content of the teaching, instructions and texts. Results include examples of general adaptations in ordinary teaching that can increase language accessibility; a clear lesson structure, oral and written instructions, visualisation, symbol support, concrete material and digital learning tools. This study gives examples of what vocabulary teaching may look like when supporting students with DLD, like reading aloud, shared reading and reading groups where new words are explained and linked to the students experiences. In-depth work with specific and interdisciplinary words means that the word is explained and linked to an image, item or experience and used in linguistic activities. Prior understanding, increased exposure and repetition are all beneficial. When writing, word mobilisation can be facilitated by pictures, starting sentences, word banks, thesaurus lists and word prediction programs. End results show that students with DLD need a lot of support, both in the classroom and individually. The learning support teacher's role will be to bring attention to any language difficulties, support the teacher with vocabulary teaching in the classroom, create a linguistically accessible learning environment and provide individualised support to aid vocabulary development.
|
Page generated in 0.3799 seconds