Spelling suggestions: "subject:"skrivsvårigheter"" "subject:"skrivsvårigheters""
341 |
Att stödja eleverna till framgång : En studie av hur lärare arbetar med att stödja elever med läs- och skrivsvårigheter i årskurs F-3Jonasdottir, Eva, Fernros, Emma January 2019 (has links)
Syftet med denna studie är att ta reda på hur verksamma lärare i Sverige arbetar med att stödja elever med läs- och skrivsvårigheter i åk F-3. Vi genomförde en kvantitativ studie genom att informanter svarade på ett elektroniskt enkätformulär samt kompletterade vi materialet med ett par intervjuer, och därmed fick studien både en kvantitativ och en kvalitativ ansats. Resultatet visar att informanterna anser att de har de teoretiska kunskaper som krävs och insikt i att det krävs olika metoder och arbetssätt för att kunna individanpassa undervisningen. De uppger också att de har en god kompetens som gynnar elevers läs- och skrivutveckling och att de vill utveckla sin egen undervisning. I studien framkommer olika svårigheter som kan leda till att anpassningen för elever med läs- och skrivsvårigheter blir lidande, exempelvis för stor klass, för knappt med material och för mycket annat arbete. Det finns olika uppfattningar bland informanterna vad gäller när åtgärder ska sättas in för elever med läs- och skrivsvårigheter. Det ser också olika ut i vad mån speciallärare tar hand om de specifika insatserna, De flesta informanterna anser att eleverna bör läsa enskilt för dem, men det finns olika uppfattning om huruvida det är en tillräcklig åtgärd för en elev med läs- och skrivsvårigheter att läsa varje dag.
|
342 |
Inkludering : Var läggs ansvaret för elevers skolsvårigheter?Forsgren, Johanna, Uusmann Hellgren, Mari January 2018 (has links)
Denna kvalitativa uppsats syftar till att undersöka hur olika yrkesroller inom skolans värld definierar och upplever inkludering och var läggs ansvaret för elevers skolsvårigheter. Uppsatsen fokuserar på inkluderingsbegreppet, elevers lärmiljöer och förändringsarbetet i skolan, vilka också är våra tre huvudteman. Arbetet genomfördes som en intervjustudie med semistrukturerade intervjuer, bestående av åtta enskilda intervjuer och en gruppintervju. Dessa analyserades sedan tematiskt med en fenomenologisk ansats. Respondenterna poängterade vikten av att man har en klar begreppsdefinition kring inkludering vilket var något som flera saknade i våra svenska styrdokument. Det har också visat sig vara viktigt att klargöra begreppen inom läs- och skrivundervisningen. Även många tankar kring nödvändigheten av att låta eleverna bli mer delaktiga i sin egen skolsituation än vad våra respondenter upplever att sker idag lyftes. Flera respondenter ansåg också att skolor fortfarande i alltför hög utsträckning utgår från ett kategoriskt perspektiv och menade att skolor istället borde vinnlägga sig om att utgå från ett relationellt perspektiv för att möjliggöra en inkluderande och tillgänglig skola. Ett sätt som skulle kunna hjälpa skolorna med detta perspektivbyte är att hålla sig uppdaterad med aktuell forskning. I detta arbete skulle specialläraren kunna spela en viktig roll genom att verka som bro mellan forskning och verksamheten i skolan. I arbetet från det kategoriska till det mer relationella synsättet i skolan menar respondenterna att det krävs ett systematiskt utvecklingsarbete med tydligt ledarskap som tydliggör skolpersonalens olika roller. Vidare pekar respondenterna på att inkluderingsarbetet är något som måste genomföras gemensamt för att säkerställa alla barns rätt till utbildning. Respondenterna lyfte också synvändan som behöver göras i den svenska skolan med antalet anpassningar. De menar att genom att skapa en bra pedagogik som utgår från den elevgrupp man undervisar och göra den tillgänglig för alla så behövs inte vare sig generella eller extra anpassningar. Åtminstone inte i den omfattning som det görs idag.
|
343 |
Arbetet med elevers läs- och skrivutveckling : En kvalitativ undersökning om arbetet inom kommun och skola för att höja elevernas läs- och skrivförmåga / The work with students' reading and writing development : A qualitative study on the work within the municipality and school to increase the students reading and writing abilityBuhrman Lindberg, Catharina January 2019 (has links)
Syftet med undersökningen är att ta reda på hur en kommun arbetar med läs- och skrivutveckling i grundskolan. Vilka är riktlinjerna för ett gemensamt arbete och hur arbetar skolan för att höja elevernas förmåga. Undersökningen är av kvalitativ data och använder semistrukturerade intervjuer för att kunna återge informanternas tankar om läs- och skrivinlärning. Intervjupersonerna var lärare, specialpedagoger och en språk-, läs- och skrivutvecklare i kommunen. Kommunens arbete i frågan är omfattande även om resultatet för elevgruppen på läs- och skrivförståelsetester har sjunkit. Kommunens arbete har på många plan precis påbörjats när det handlar om att arbeta fram språkplaner för åk F-3, åk 4-6 och åk 7-9 samt ett arbetsdokument med rutiner för hur arbetet med läs- och skrivsvårigheter ska gå till. Det är upp till varje skola att arbeta utifrån de kommungemensamma arbetsdokumentens bestämda planer och rutiner. Det som kom fram i undersökningen var att arbetsgången, vem som gör vad i arbetet med elevernas läs- och skrivutveckling inte är helt fastställt utan ett pågående arbete. Elevernas läs- och skrivutveckling behöver bli en helhet, då det i intervjuerna togs upp att progressionen i grundskolans arbete med läs- och skrivutveckling behöver förbättras. Det behöver finnas ett samarbete mellan de olika årskurserna i grundskolan. / The purpose of the survey is to find out how a municipality works with reading and writing development in primary school. What are the guidelines for a joint work and how does the school work to increase the students’ ability? The survey is based on qualitative data and uses semi-structured interviews to reflect the informants’ thoughts on reading and writing learning. The interviewees were teachers, special educators and a language-, reading and writing developer in the municipality. The municipality’s work on this issue is extensive, although the result for the student group on reading and writing comprehension tests has dropped. The municipality’s work has just begun on many levels when it comes to developing language plans for preschool - year 3, year 4-6 and year 7-9 as well as a working document with routines for how the work with reading and writing difficulties should proceed. Based on the municipal working documents, it is up to each school to work on the specific plans and routines. What emerged in the survey was that the workflow, who does what in the work with the students' reading and writing development, is not fully established but it is an ongoing work. The students’ reading and writing development needs to become a whole, as it was mentioned in the interviews the progression in the compulsory school’s work with reading and writing development needs to be improved. There is a need for cooperation between the different grades in primary school.
|
344 |
Pedagogisk utredning - Vägen dit och efteråtEdström, Ann-Christin, Lundgren, Sara, Nystedt Malm, Sophie January 2019 (has links)
Vårt syfte med denna uppsats är att belysa lärares perspektiv på pedagogiska utredningar av läs- och skrivsvårigheter och vad dessa leder till. Vi genomförde kvalitativa intervjuer med fem klasslärare och tio speciallärare som arbetar på lågstadiet. Vi utgick då från våra frågeställningar om hur arbetet med pedagogiska utredningar för elever med läs- och skrivsvårigheter beskrivs samt vad en pedagogisk utredning leder till när det gäller extra anpassningar och särskilt stöd. De viktigaste resultaten vi fått fram visar att informanterna anser det positivt att pedagogisk utredning ger en helhetssyn av eleven. Likaså ses tidiga insatser som positiva av våra informanter, vilket går i linje med forskning. Ansvaret för vem som skriver pedagogisk utredning beror på hur skolan är organiserad. Hinder med pedagogisk utredning är att den är tidskrävande att genomföra. Det vi också kunde se är att elever med svenska som andraspråk får vänta längre på pedagogisk utredning då man inte vet vad svårigheterna beror på. Läs- och skrivsvårigheter utreds generellt inte akut utan det är vanligare att man väntar. Vår slutsats är att det är få elever med läs- och skrivsvårigheter som når steget pedagogisk utredning i elevhälsogången. Klasslärarna får istället arbeta med extra anpassningar i klassrummet.
|
345 |
Flerspråkighet och läs- och skrivsvårigheter : Framgångsfaktorer för upptäckt och kartläggning av läs- och skrivsvårigheter hos flerspråkiga elever i åk 1-3 / Multilingualism and Reading and Writing Disabilities : Factors for Successful Identification of Reading and Writing Disabilities among Multilingual Grade 1-3 StudentsAgnebrink, Camilla, Liljegren, Kristina January 2019 (has links)
Idag har ca 20% av alla elever i grundskolan annat modersmål än svenska. Resultat från PISA-undersökningar visar att läsförståelseförmågan hos elever med utländsk bakgrund är lägre än hos elever med svensk bakgrund (Skolverket 2006:10) vilket innebär en stor utmaning för oss pedagoger som verkar i svensk skola. I uppdraget som speciallärare ingår att kartlägga och bedöma flerspråkiga elevers läs- och skrivutveckling. Bakgrunden till vår studie är svårigheterna i att skilja på flerspråkiga elevers andraspråksutveckling och eventuella läs- och skrivsvårigheter. Många gånger är det komplext och man väntar länge med att utreda dessa elevers svårigheter. Syftet med studien är att studera framgångsfaktorer i arbetet med att upptäcka och kartlägga flerspråkiga elever med läs- och skrivsvårigheter genom att ta del av ett antal pedagogers och rektorers erfarenheter och uppfattningar. En del i studien har varit att undersöka de organisatoriska förutsättningarna för det arbetet. Det är en kvalitativ intervjuundersökning som genomförts på fyra grundskolor i samma kommun. Undersökningen innefattar tre speciallärare, en specialpedagog, tre klasslärare, tre modersmålslärare samt tre rektorer. För analys av det empiriska materialet har vi använt tematisk analys och teoretiska synsätt inom specialpedagogik har diskuterats. Resultatet visar att speciallärares samarbete och samverkan med olika yrkeskategorier, speciellt modersmålslärare och föräldrar uppfattas som en framgångsfaktor. Studien visar också att tidig upptäckt, kartläggning på båda språk genom adekvata tester samt kunskap i andraspråksinlärning är framgångsfaktorer i arbetet med flerspråkiga elever med läs- och skrivsvårigheter. En slutsats som dras i studien är att de organisatoriska förutsättningarna för att pedagogerna ska ha tid till att mötas och samverka kring de flerspråkiga eleverna ser olika ut på skolorna idag och behöver utvecklas.
|
346 |
"Sätt då två som pratar swahili bredvid varann - varför inte"- En studie om användning av och attityder till translanguaging i två tvåspråkiga klassrum.Pilvinen, Anna January 2019 (has links)
Sammanfattning Denna uppsats bygger på två teman; det ena temat är flerspråkighet med fokus på translanguaging (att använda flera språk i undervisningen) och det andra temat är kopplat till specialpedagogik där flerspråkiga elever i läs- och skrivsvårigheter står i fokus. Studiens övergripande syfte är att undersöka om principerna om social rättvisa samt social praktik tillämpas i två olika klassrum inom ramen för tvåspråkig undervisning, samt undersöka om lärare anser translanguaging vara en behjälplig metod för flerspråkiga elever i läs- och skrivsvårigheter. Studien använder sig av flera metoder, strukturerad observation kombinerat med fältanteckningar samt semistrukturerade intervjuer. Materialet består av observationsanteckningar och fältanteckningar från två lektioner, samt av enskilda intervjuer med två lärare. Dessa lärarintervjuer är delade i två delar med fokus dels på det språkliga och dels på det specialpedagogiska, därmed innehåller datamaterialet fyra intervjuer. Datamaterialet analyseras utifrån forskningsfrågorna och i analysen används Garcías principer om framgångsrik flerspråkig undervisning. Resultaten visar att translanguaging förekommer i olika utsträckning i dessa klassrum och att metoden tillämpas på olika sätt. Lärarnas attityder till translanguaging speglar observationerna och två olika synsätt går att urskilja. I det ena klassrummet ses användning av flera språk som något naturligt, i det andra dominerar en enspråkighetsnorm samtidigt som mer kunskap kring flerspråkiga elevers språkinlärning efterlyses. Translanguaging som en extra anpassning för flerspråkiga elever i läs- och skrivsvårigheter ses som naturligt av den ena läraren, medan den andra läraren efterlyser mer fakta kring huruvida undervisning i och på flera språk hjälper eller stjälper dessa elever. Dessa resultat visar på ett samband mellan lärares attityd till flerspråkighet och till huruvida flerspråkighet ses som en resurs eller inte.
|
347 |
Skolors didaktiska arbete med elevers fonologiska medvetenhet i grundskolans tidigare år. : En kvalitativ studie av skolors rutiner vid kartläggning av elevers fonologiska medvetenhet samt de åtgärder som sätts in för elever som uppvisar svårigheter inom detta område.Dulic Malkoc, Ernada January 2019 (has links)
Den här studien syftar till att skapa kunskap kring hur olika skolor arbetar med elevers läsinlärning och mer specifikt elevers fonologiska medvetenhet i de tidiga skolåren. Studiens fyra huvudsakliga frågeställningar är: När under de tidigare skolåren identifieras elevers fonologiska medvetenhet? Hur och med vilka medel/screeningstester Identifieras elevers fonologiska medvetenhet på olika skolor? Vilka åtgärder sätter skolor in då elever som identifieras ligga inom riskzonen för att utveckla läs- och skrivsvårigheter upptäcks? Hur ser pedagogerna på betydelsen av fonologisk medvetenhet för elevers läs- och skrivutveckling? För att försöka uppnå studiens syfte och besvara dess frågeställningar användes semistrukturerade telefonintervjuer som datainsamlingsmetod. Tio pedagoger som arbetar på tio olika svenska grundskolor i tre olika kommuner, varav nio kommunala skolor och en friskola, med årskurserna F-6 intervjuades i studien. Studien utgår till delar från en grundad teori-ansats, samt Nilholms (2016) begrepp didaktiska typologier. Det insamlade materialet analyserades genom en kvalitativ analys och kodades genom substantiv kodning (Fejes & Thornberg,2015), där den empiriska insamlingen och analysarbetet skedde parallellt. I studien framkommer att skolor kartlägger elevers fonologiska medvetenhet redan i förskoleklassen. Skolorna använder olika kartläggningsmaterial men Bornholms-materialet används på flest skolor, 8/10 skolor. Det framkommer även att åtgärder av olika former och med olika material sätts in för de elever som upptäcks ha svag fonologisk medvetenhet. Vidare framkommer att elever med svag fonologisk medvetenhet erbjuds stöd inom detta område i olika grad, där lektionslängd, antalet lektioner i veckan samt antalet veckor som specialundervisningen fortlöper varierar skolor emellan. Genom analysen av resultaten kring skolors rutiner i att upptäcka och ge stöd till elever med låg fonologisk medvetenhet kan två olika typer av skolor urskiljas. Typerna benämns som Strukturerad skola samt Flexibel skola. En skolas arbete inom detta område skiljer sig relativt tydligt från resten av skolorna på flera punkter och framstår således som en tredje typ och benämns som Spontan skola.
|
348 |
Autism och skrivsvårigheter : En intervjustudie med lärare som undervisar elever med autismRomson, Åsa, Wallström, Josephina January 2019 (has links)
Sammanfattning Tidigare forskning påvisar att elever med autismspektrumtillstånd (AST) ofta möter svårigheter i skrivandet och att de behöver få specifik skrivundervisning för att utvecklas i sitt skrivande. Studiens syfte var att undersöka och synliggöra lärares uppfattningar och erfarenheter beträffande skrivundervisning för elever med autism. Vår studie vilar på didaktisk teori som beskriver undervisning som en intentionell handling och betonar vikten av att undersöka verksamma lärares tankar och erfarenheter om undervisningens viktiga frågor. Utifrån en kvalitativ ansats undersöktes dels hur lärare ser på skrivsvårigheter hos elever med AST, dels vilka metoder och strategier de använde i sin undervisning samt dels deras tankar kring bedömning av elevernas skrivförmåga. Vi genomförde semistrukturerade intervjuer med sju grundskollärare, tre specialpedagoger och två speciallärare som alla bedriver skrivundervisning för elever med autism. Intervjuerna transkriberades och analyserades. Studiens resultat visade att samtliga lärare uppfattade att elever med AST ofta möter flera svårigheter i sitt skrivande. Svårigheter som lärarna belyste var exempelvis att komma på en idé till en text, utveckla skrividén, skriva för en mottagare samt att komma igång, genomföra och att avsluta skrivuppgifter. Lärarna beskrev att de använder en mängd olika metoder och strategier för att ge eleverna stöd kring struktur i skrivandet. Lärarna lyfte även vikten av att skapa en god relation till eleverna och att kontinuerligt återkoppla på skrivuppgifter. En annan viktig aspekt som framkom var betydelsen av att stödja elevernas motivation för att skriva. Något lärarna lyfte som en svårighet i undervisningen var att bedöma skrivutvecklingen hos elever med AST. I relation till tidigare forskning, belyser vår studie betydelsen av explicit och strukturerad undervisning för att stödja elever med autism i deras skrivande. / Summary Earlier research proves that students with autism spectrum (ASD) often encounter difficulties in writing and that they need to receive specific writing instruction to develop in their writing. The aim of the study was to investigate and visualize teachers' perceptions and experiences regarding teaching for writing development for pupils with autism. Our study relies on didactic theory which describes the teaching as an intentional act and emphasizes the importance of examining the active teachers' thoughts and experiences about the important issues of teaching. Based on a qualitative approach, it was examined how teachers look at writing difficulties among pupils with ASD, and what methods and strategies they used in their teaching and partly their thoughts on assessing the students' writing ability. We conducted semi-structured interviews with seven elementary school teachers, three special educators and two special teachers, all of whom conduct writing lessons for pupils with autism. The interviews were transcribed and analyzed. The study's results showed that all teachers perceived that students with ASD often encounter several difficulties in their writing. Difficulties that the teachers highlighted were, for example, coming up with an idea for a text, developing the script, writing for a recipient and getting started, completing and completing writing tasks. The teachers described that they use a variety of methods and strategies to provide students with support for the structure of the writing. The teachers also emphasized the importance of creating a good relationship with the students and continuously feedback on writing tasks. Another important aspect that emerged was the importance of supporting the students' motivation for writing. Something the teachers raised as a difficulty in teaching was to assess the writing development of students with ASD. In relation to previous research our study highlights the importance of explicit and structured teaching to support pupils with autism in their writing.
|
349 |
Undantagsbestämmelsen- möjlighet eller hinder? : -En studie om specialpedagogers och svensklärares uppfattningar och tillämpning av undantagsbestämmelsen. / The Derogation Clause - Possibility or Obstacle : - A study of special educators and Swedish teachers’ perceptions and use of the derogation clauseWindolf, Malin January 2018 (has links)
Elever i den svenska skolan ska betygsättas rättssäkert och likvärdigt och alla elever ska få möjlighet att nå målen. Elever med läs- och skrivsvårigheter har ofta svårt att förstå texter de läser samt att läsa texter med flyt. Detta resulterar ofta i svårigheter i ett flertal ämnen i skolan. Trots anpassningar finns det elever som inte når målen och då kan i vissa fall undantagsbestämmelsen tillämpas. Undantagsbestämmelsen ger lärarna möjlighet att bortse från enstaka delar i kunskapskraven. Syftet med studien var att undersöka, utifrån fenomenografins tankar, vilka uppfattningar specialpedagoger och svensklärare hade kring undantagsbestämmelsen och hur de tolkade och tillämpade densamma. Studien är en kvalitativ intervjustudie som bygger på intervjuer med åtta respondenter. Resultatet tolkades sedan utifrån det kategoriska och relationella perspektivet. Resultatet visar att det råder skiljelinjer i hur förtrogna specialpedagogerna och svensklärarna är med undantagsbestämmelsen och därav tolkar de den olika. Respondenternas svar visar i stort på en vilja inom det relationella perspektivet. Lärarna uppger att de anpassar sin undervisning, söker tillvägagångssätt och möts för att diskutera. Dock förhöll sig svensklärarna restriktiva till undantagsbestämmelsen då de upplevde den svårtolkad och subjektiv och på så vis förlade de ansvaret på specialpedagogerna, vilket tyder på en viss kategorisering av elever. Respondenterna såg, trots att de själva upplevde den svårtolkad, som en möjlighet till en rättvis bedömning, men även att den kan bli ett hinder för eleven i dess utveckling om den missbrukas.
|
350 |
Inkluderande undervisning för elever med läs- och skrivsvårigheter : En studie om lärares syn på inkludering i undervisningen med fokus på elever i läs-och skrivsvårigheter / Inclusive education for students in reading and writing difficulties : A study about teachers’ views on inclusive education with a focus on students in reading and writing difficultiesDanko, Matilda January 2019 (has links)
Den här studiens syfte är att undersöka hur lärare definierar begreppet inkludering samt hurde arbetar med detisin svenskundervisningmed avseende på elever i läs-och skrivsvårigheter. Metoden som ligger till grund för undersökningen är kvalitativa, semistrukturerade intervjuer med fem lärare. Studiens resultat visar en enighet bland lärarna om hur de uppfattarbegreppet inkludering som gemenskapsorienterad. Lärarnas arbetssätt sammanfaller likväldärsamtliga lägger ett stort fokus på att anpassa undervisningen för alla elever, både när det gäller helklass respektive enskilda uppgifter. Trots att lärarna innehar en positiv inställning till inkludering i undervisningen menar dem att en fullbordad inkludering inte alltid är att föredra för elevernas förutsättningar och behov. Resultatet speglar därmed ett visst dilemma kring inkludering i undervisningen för lärarna. / The aim of this study is to examine how teachers define the concept of inclusion and how they embody it in their Swedish teaching with reference to students in reading and writing difficulties. The method that is the basis for the study is qualitative, semi-structured interviews with five teachers. The results of the study shows a unity among the teachers about how they perceive theconcept of inclusion as community-oriented. The teachers’ working methods also coincides where all of them put a great focus on adapting the educationfor all pupils, both in terms of full class and individual tasks. Although the teachers have a positive attitude towards inclusive education, they mean that a completed inclusion is not always preferable to the pupils’ prerequisites and needs. The result thus reflect a certain dilemma about inclusive education among the teachers.
|
Page generated in 0.4574 seconds