51 |
Från barn till samhällsmedlem : Bilden av barnen i grundskolans styrdokument / From Child to Citizen- The picture of the child in the stearingdocuments of the swedish compulsory schoolGöransson, Jan January 2002 (has links)
Uppsatsen behandlar frågan om vilka föreställningar om barnen som finns i styrdokumenten för den svenska skolan. / The Essay From child to citizen deals with the question of wich conceptions of children can be read in the policytexts for the swedish compulsory school.
|
52 |
Gårdagens skola i gårdagens böcker. En analys av barn- och ungdomsböcker från år 1955 / Yesterdays school in yesterday’s books. An analysis of child’s- and juvenile books from 1955.Sundqvist, Sofia January 2004 (has links)
Den här uppsatsen handlar om barn- och ungdomslitteratur. I bakgrunden ges en kortare historik om barnbokens historia i Sverige fram till och med år 1960. Syftet med uppsatsen är att se hur skolan gestaltas i barn- och ungdomsböcker från år 1955. Jag har i undersökningen valt att avgränsa mig till svenska barn- och ungdomsböcker som kom ut i tryck första gången 1955. Med hjälp tidigare forskning har jag analyserat de lästa barn- och ungdomsböckerna. Analysen är uppdelad i fyra kategorier: tid, bilden av skolan, litterära gestalter och känslornas historia. Jag kom fram till att skolan gestaltas i hälften av de böcker jag läst. Det som var vanligt förekommande i böckerna var att beskriva vilka känslor som eleven kände för skolan. Något annat som togs upp i flera böcker var att skolan fanns med som en hänvisning till vid vilken tid handlingen utspelades. Gestaltningen av skolan kunde vara allt från att bara nämnas en gång, till att handlingen utspelades i en skolmiljö. Uppsatsen avslutas med en kortare diskuterande del där jag tydliggör vad jag kommit fram till och även lyfter fram tankar och funderingar som studien har gett upphov till.
|
53 |
Upplevelser och copingstrategier hos föräldrar och syskon till barn med cancerStrid, Birgitta, Röe, Anna January 2008 (has links)
Syftet med litteraturstudien var att beskriva föräldrars och syskons upplevelser och copingstrategier när ett barn i familjen drabbats av cancer. Sökning av litteratur har gjorts i databaserna Medline via Pubmed, Cinahl och Science Direct där 19 artiklar valdes ut. Resultatet visade att föräldrars upplevelser och copingstrategier var relativt samstämmiga. Upplevelserna tar sig ofta form i chock, förnekelse och stress de första månaderna. Hur föräldrarna sedan hanterar situationen kan variera, beroende på bland annat kön och religion. Ofta tar föräldrar till de problemfokuserade copingstrategierna. Syskonens upplevelser av barnets cancer visade sig oftast i psykologiska och känslomässiga yttringar, såsom depression, ångest och oro. De psykologiska beteendeproblemen yttrade sig i sämre resultat och uppförande i skolan. Det har visat sig att om syskonet upplevde bra stöd och support hemifrån så klarade de av att hantera sin bror eller systers cancerdiagnos på ett bättre sätt. Generellt så fungerade en stabil och trygg familjesammanhållning som ett komplement i både föräldrars och syskons copingstrategier. / The purpose of this literature review was to describe parent´s and sibling´s experiences and coping strategies when a child in the family is diagnosed with cancer. Literature search has been done in Medline, trough Pubmed, Cinahl and Science Direct where 19 articles were chosen. The results showed that parent’s experiences and coping strategies are quite similar. The experiences often take form as chock, denial and stress the first period after the child’s diag-nosis. How to cope with the situation can differ, depending on for example sex and religion. The parents often tend to use problem focused coping. The sibling’s experiences of the child’s cancer are often showed in psychological and emotional manifestations as depression, anxiety and worry. The psychological behavior problems were shown in school with worse behavior and lower study results. If the sibling´s experienced god support from their family, then they could cope with their brother´s or sister´s cancer diagnosis in a better way. In general a stable and safe family cohesion worked as a complement in both parents and siblings coping strategies.
|
54 |
Könsförvirring : En narrativ studie av normbrytande genus i barndomenKaspersen, Kristian January 2010 (has links)
This essay deals with non-normative gender expressions during childhood. I’m using narrative theory and methods to analyze autobiographical narratives. My questions are: What strategies does the non-normative person use to deal with his otherness? Using the methodological analysis tool ”turning point”, where are the turning points in the narratives? Are their any common turning points in the various narratives? Where is the responsibility placed in the narratives for that someone does not fit in by the adults/ staff at the school/kindergarten- on the non-normative person or at the surroundings? The experiences are interpreted through theories and concepts from queer theory and gender theory. The study reflects the importance of an anti-oppressive pedagogy in school.
|
55 |
Från barn till samhällsmedlem : Bilden av barnen i grundskolans styrdokument / From Child to Citizen- The picture of the child in the stearingdocuments of the swedish compulsory schoolGöransson, Jan January 2002 (has links)
<p>Uppsatsen behandlar frågan om vilka föreställningar om barnen som finns i styrdokumenten för den svenska skolan. </p> / <p>The Essay From child to citizen deals with the question of wich conceptions of children can be read in the policytexts for the swedish compulsory school.</p>
|
56 |
Förekommer kränkande behandling? : En kvalitativ studie av förskolebarn och pedagoger. / Is degrading treatment occurring? : A qualitative study of preschool children and teachersJohnsson, Lotta January 2015 (has links)
The following paper is about degrading treatment in preschools and the essay discuss degrading treatment according to the Swedish school law, in preschools and the chosen focus for this study is three to four year old children. The aim is to see whether or not preschool children proceed with degrading treatment towards other children and if preschool teachers believe that children this young have the ability to do so. The questions for this study are: Can children proceed with degrading treatment towards each other? Which conflicts evolve through children’s interactions? Can children in pre-schools have a degrading behavior? To answer these questions participant observation at two preschools and interviews with four preschool teachers were chosen as method. The perspective of this paper is based on the view on children as actors, which is used to acknowledge and enhance the possibilities of letting the children’s own voices be heard. Theories used for this paper is Van Ausdale and Feagin’s (2001) theory about three to four years olds awareness, one about children’s relation to adults presented by Thorne (1993) and Wyness (2012) and lastly Gripsruds explanation of the influence of media combined with statistics from Statens medieråd (Swedish media council). The result of this study show that children between the ages of three to four, use different strategies to include or exclude other children and used things such as age and limitations of participants in a play as excuses. However, these reoccurring excuses cannot be seen as degrading treatment or behavior, according to definition made by the school law. An interesting finding is that the children sometimes used their parents to excuse their actions or used them to threat others. Overall the observational study shows how difficult it can be to see and acknowledge degrading treatment within preschools. The interviews with the preschool teachers indicates that they do not spend much time on acknowledging or trying to prevent degrading treatment amongst children. The preschool teachers discussed children’s quarrels but they tended to see it as something natural within children’s interactions. The conclusion of this essay is that degrading treatment could not be seen at the two preschools, which is contradicting to some of the literature used in this paper.
|
57 |
Jag sa att jag älskade han men jag har redan sagt förlåt för det : Ålder, genus och sexualitet i skolans tidigare år / I said I loved him but I’ve already said sorry for it : Age, gender and sexuality in the early school yearsBengtsson, Jenny January 2013 (has links)
I denna studie undersöks hur föreställningar kring normalitet kommer till uttryck och förhandlas i de vardagliga praktikerna i skolans tidigare år. I särskilt fokus är normer kring ålder, genus och sexualitet. Det empiriska materialet är skapat genom deltagande observation och intervjuer med elever och lärare i två klasser i två skolor (årskurs 2 och 3). I studien används poststrukturalistiska teorier för att belysa hur makt verkar i det vardagliga, både i att göra begriplighet och meningsfullhet men också att definiera avvikelser och normalisera utanförskap och underordning. Analysen visar hur elever och lärare iscensätter och ifrågasätter olika förväntningar på hur man ska vara och agera som barn, vuxna, elever, lärare, flicka, pojke, etcetera. Detta "görande" av normer kopplas i studien till skapandet av olika tillhörigheter, formella och informella miljöer, skillnader mellan lektioner och raster, klassrum och omklädningsrum eller mellan allvar och skratt. Studien visar att sådana växlingar ger utrymme för förhandlingar och utmaningar i vad som kan betraktas som osäkra ormråden eller gränsland. Genom att rikta fokus mot hur normer samverkar visar studien vidare att utmaningar och ifrågasättanden av normer kring genus och sexualitet riskerar att trivialiseras i relation till elevernas position som barn. Detta innebär att även om normerna verkar som gränser för det möjliga och önskvärda, kan man inte likställa utmaningar och överskridande av gränser med omvandling av normer. Studien hävdar således att pedagogiskt arbete som syftar till att problematisera hur normer upprepas och utmanas i skolan måste överväga tvetydigheter och osäkra som en del av att skapa hierarkiska ordningar. / This dissertation examines how normality is performed and challenged in everyday practices in the early years of compulsory school, focusing primarily on norms of age, gender and sexuality. The empirical material is created through participant observation and interviews with pupils and teachers in two classes in two schools (school year 2 and 3). The study uses poststructuralist theories to highlight how power works in the everyday and the familiar, both in making comprehensibility and meaningfulness but also in defining deviations and normalize exclusion and subordination. The analysis shows how pupils and teachers perform and question different expectations of how to be and act as children, adults, pupils, teachers, girl, boy, etcetera. It appears that this 'doing' of norms is linked to the creation of different belongings, formal and informal settings, differences between class periods and breaks, classrooms and locker rooms or seriousness and laughter. The study shows that these changes create space for negotiations and challenges in what can be understood as uncertain or border areas. By taking note of how norms interacts the study further shows that challenges and questioning of norms around gender and sexuality are at risk of being trivialized by the pupils' position as children. This means that even if norms appears as boundaries of the possible and desirable, one cannot equate the challenges and the crossing of boundaries and transformation of norms. The study thus argues that pedagogical work that problematize how norms are repeated and challenged in school must consider ambiguities and the uncertain as part of creating hierarchical orders.
|
58 |
Jämställdhet och maktrelationer : En diskursanalys av hur föräldraideal konstruerasLindberg, Sara January 2015 (has links)
Den här studiens syfte är att studera hur föräldraideal skapas i böcker riktade till föräldrar med barn i åldern 3-12 år. Med huvudfrågeställningen hur konstrueras idealt föräldraskap i litteratur riktad till småbarnsföräldrar? och frågeställningen Vilka råd om föräldrars förhållningssätt till barnet konstrueras i litteraturen? har jag med hjälp av Foucauldiansk diskursanalys och Foucaults begrepp diskurs, makt/kunskap och subjektspositioner analyserat fem böcker om föräldraskap som ligger på toppen av försäljningsstatistiken just nu. Resultatet är att en ideal förälder strävar efter att ge barnet självkänsla och uppnå en jämställd relation. Att ta barnet på allvar och lyssna på det konstrueras även det som idealt. Dock konstrueras det spänningar i föräldradiskursen vad gäller maktrelationen mellan barnet och föräldern och strävan efter en jämlik relation.
|
59 |
Berättelser om utsatt barndom – en kvalitativ studie utifrån tre självbiografierCeesay, Lisa, Engman, Anna January 2014 (has links)
Ett stort antal barn i Sverige får under sin barndom uppleva våld, fattigdom och alkoholproblematik. Av de barn som växer upp i Sverige beräknas en femtedel växa upp i en familj där minst en av vårdnadshavarnas alkoholkonsumtion anses vara en riskkonsumtion. En uppskattning som Rädda barnen har gjort visar på att 232 000 barn i Sverige lever i fattigdom. Syftet med föreliggande studie är att med hjälp av en kvalitativ ansats belysa hur individer skildrar upplevelsen av att växa upp i familjer där missbruk och våld förekommer. Det empiriska materialet består av tre självbiografier: Kriget är slut, När kalla nätter plågar mig med minnen av minnen av hur det var samt Kärleksbarnet. Dessa böcker skildrar en barndom under 1960 - 80talen. Det centrala i studien är självbiografierna, som utgör viktiga källor till kunskap om hur individer uppfattar sin verklighet på en detaljrik nivå. Självbiografierna analyserades med hjälp av en kvalitativ innehållsanalys, en metod som erbjuder en möjlighet att komma nära individernas skildringar av barndomens erfarenheter och upplevelse. Den kvalitativa innehållsanalysen ledde till tre övergripande teman; vuxnas omsorg, relationer och personer och miljöer utanför familj och fosterhemsföräldrarna. Välfärdsforskaren Erik Allardts komparativa skandinaviska välfärdsmodell har i studien använts för att belysa individernas berättelser utifrån hur framställningar av deras barndom relateras till levnadsnivå samt livskvalitet. Resultatet som presenteras i studien uppvisar likheter med tidigare forskning, men visar även på ett behov av vidare forskning kring utsatta individers egna erfarenheter av en barndom i utsatta miljöer. Studien bidrar till en ökad kunskap om upplevelser av en utsatt barndom och väcker frågor om vad en socialarbetare bör ta hänsyn till i bemötandet av dessa individer.
|
60 |
Intermediate domain? : En intervjustudie med förskollärareEngström, Jessica, Falk, Jennie January 2011 (has links)
Den här uppsatsen handlar om hur förskollärare idag upplever samarbetet mellan förskola och hem, deras beskrivning av förutsättningar för ett gott samarbete och vilken betydelse den nya reviderade läroplanen (Lpfö98/10) har för samarbetet.Syftet med uppsatsen är att undersöka hur förskollärare upplever samarbetet hem- förskola. Den empiriska delen grundas på sex intervjuer med förskollärare som har avlagt sin examen under fyra olika decennier. Intervjuerna har genomförts med fokus på att lyfta fram deras syn på de barndomssociologiska begreppen being och becoming (med svensk översättning varandesyn och projektsyn) och frågor kring just samarbetet förskola - hem.De fyra teman som uppstod ur analys av intervjuresultatet var: 1. Växelverkan mellan being och becoming, 2. Samarbete påverkat av den dagliga dialogen och förskollärares uppdrag, 3. Samsyn, något man vill nå för ett bra samarbete kring barnet och 4. SamverkanDessa fyra teman reflekterades mot vår litteraturbakgrund som är uppbyggd utefter de tre senaste decenniernas forskning av bland andra Christina Gars (2002), Gunilla Halldén (2007) och Ann-Marie Markström (2005,2007,2009) kring den samverkansdomän mellan stat familj, som förskolan är. Vår studie visar bland annat att implementeringen av den nya reviderade läroplanen och dess skrivelse kring att tydligt redovisa verksamhetens innehåll kan påverka hur förskollärare upplever att samarbete kan utvecklas.
|
Page generated in 0.0229 seconds