271 |
Upplevelser av socialt stöd hos personer med diabetes mellitus typ tvåIseni, Lindita, Jensen, Ulrika January 2010 (has links)
Syfte: Syftet var att beskriva hur personer med diabetes mellitus typ två upplever socialt stöd. Bakgrund: Forskning har visat att socialt stöd är betydelsefullt för personer med diabetes mellitus typ två. Personerna behöver ofta genomföra livsstilsförändringar som kan påverka den sociala miljön och vardagen. Socialt stöd är centralt för personens förmåga till livsstilsförändringar och en god egenvård. För att hjälpa personen att förbättra egenvården kan sjuksköterskan arbeta för att förbättra det sociala stödet för personen med diabetes mellitus typ två. Metod: Studien utformades som en allmän litteraturstudie med ett systematiskt arbetssätt. Resultatet utgjordes av vetenskapliga artiklar baserade på kvalitativa empiriska studier. Under analysen togs meningsenheter ut och sammanfogades till kategorier Resultat: Genom analysen utarbetades åtta kategorier: att ha någon att tala med, att uppleva förståelse, att bli accepterad, att få information och råd, att få uppmuntran, att få utvärderande kommentarer, att få assistans och att förändras tillsammans. Slutsats: För att hjälpa personen att genomföra bestående livsstilsförändringar kan sjuksköterskan inkludera omgivningen och diskutera frågor angående det sociala stödet. För att kunna hjälpa personen att hantera det sociala stödet kan sjuksköterskan uppmärksamma att socialt stöd kan upplevas både som positivt och negativ och hjälpa personen att utvärdera sina sociala influenser. / Aim: The aim was to describe social support as experienced by people with diabetes mellitus type two. Background: Research has shown that social support is significant for persons with diabetes mellitus type two. The person often has to make life-style changes that can affect the social environment and daily life. Social support is central to the person’s ability of making life-style changes and to self-management. To help the person improve self-management nurses should try to improve the social support for the person. Methods: The study was designed as a literature review with a systematic work procedure. The findings were based on qualitative empirical studies, published in peer reviewed periodicals. Meaning units were identified and arranged into categories. Findings: Through the analysis eight categories were discovered: having someone to talk to, experiencing understanding, experiencing acceptance, receiving information and advice, receiving encouragement, receiving appraising comments, receiving assistance and changing together. Conclusions: To help the person make lasting life-style changes, nurses can include the social environment and discuss matters of social support. To help the person manage their social support, nurses can inform that social support can be experienced as positive as well as negative and help the person evaluate their social influences.
|
272 |
"Det händer inte mig..." : - En hermeneutisk studie om mödrars sorg efter ett förlorat barnFleur, Alexandra, Holmström, Nina January 2013 (has links)
Syftet med vår studie är att undersöka mödrars upplevelse av sorg efter att ha förlorat ett barn genom dödsfall och vilken funktion bloggen utgör i sörjande människors vardag. Studien har utgångspunkt i socialpsykologin och studien är genomförd med den hermeneutiska metodansatsen. Vi har använt oss av ett målinriktat urval och bloggtexter som materialtyp. Vår empiri utgörs av åtta mödrars självbiografiska bloggar, där de skriver om sorgen efter deras avlidna barn. Vi har valt att stärka vår studie med tidigare forskning relaterat till syftet och ett teoretiskt ramverk för att förankra resultatet i socialpsykologiska teorier. De teorier som utgör det teoretiska ramverket i den här studien är KASAM, copingteori och socialt stöd. Resultatet som studien genererade var totalt sex teman; stödets betydelse, familjen, professionella aktörer, upplevda emotioner, existentiella tankar och bloggens betydelse. I vårt diskussionsavsnitt har vi inkluderat alla de tankar och reflektioner som studien har genererat. Vi har funnit att sorgen är förenad med flertalet behov. Bland annat behovet av att få uttrycka sin sorg och att sätta ord på sina tankar och känslor. Studien har kommit fram till att bloggen utgör en värdefull funktion i sorgbearbetningen. Vårt resultat har visat att behovet av stöd från omgivningen är stort hos de sörjande mödrarna. Vår studie har även visat att det finns flera aspekter gällande forskningsområdet där det bör bedrivas mer forskning, exempelvis är bloggens betydelse i sorgearbetet tämligen outforskad.
|
273 |
Kvinnor som överlevt bröstcancer–erfarenheter och behov av socialt stöd från vården : En litteraturstudieFredin, Karin, Holmqvist, Kristin January 2013 (has links)
Syfte: Syftet med litteraturstudien var att beskriva kvinnors, från olika kulturer, erfarenheter och behov av vårdens sociala stöd efter att ha överlevt sin bröstcancer. Syftet var också att kvalitetsgranska den metodologiska aspekten urvalsmetod i de utvalda och granskade artiklarna. Metod: En litteraturstudie med beskrivande design. Resultat: Resultatet av denna litteraturstudie visar att inom informationsstöd hade kvinnorna erfarenheter av informationsbrist gällande fysisk och psykisk hälsa samt informationsbrist från läkare angående biverkningar, riktlinjer samt lymfödem. Det visade sig att kvinnorna hade behov av bättre och mer djupgående information, separata informationssamtal med vårdpersonal och rätt anpassad information vid rätt tidpunkt. Inom emotionellt stöd och värderingsstöd visar resultatet att kvinnorna hade erfarenheter av språkbarriärer och otillfredsställande läkarrelation med bristande helhetssyn. Kvinnorna hade behov av en tilldelad kontaktperson och rehabiliteringsteam, tillgänglighet till vården, extra stöd i både fysisk och psykisk egenvård samt individuella vårdinsatser. Övervägande del av de inkluderade artiklarna hade ett ändamålsenligt urval. Slutsats: Litteraturstudien visar på brister i eftervården till kvinnor som överlevt bröstcancer och lyfter även fram kvinnornas behov av socialt stöd från vården. Kvinnorna uppger att de behöver bättre och mer information, att vårdpersonalen inte uppmärksammar deras psykiska hälsa tillräckligt och att vården i hög grad borde utgå från ett holistiskt synsätt för att möjliggöra en förbättring av eftervården. / Aim: The aim of this study was to describe women, from different cultures, experiences and needs of social care support after surviving their breast cancer. The aim was also to do a quality review of the methodological aspect selection sampling in the selected and reviewed articles. Method: A literature review with descriptive design. Result: The result of this literature review shows that, within informationsupport, the women experience a lack of information regarding physical and mental health and a lack of information from the doctor about the side effects, guidelines, and lymphedema. It turned out that the women had a need for better and more information, separated information conversations with their health professionals and also the correct adapted information at the right time. Within the emotional support and valuation support the results show that women had experiences of language barriers, unmet relationship with physicians with a lack of holistic approach. The women were in need of an assigned contact-person and rehabilitation team, available healthcare and extra support in both the physical and psychological self-care, individual health care interventions. Mostly of the included articles had purposive samples. Conclusion: The literature review indicatesdeficiencies in the aftercare for women survivors of breast cancer and also highlights women's need for social support from health care. The women stated they need more and better information, that health professionals do not pay attention to their mental health enough and that careshould be based on a holistic approach to enable an improvement after treatment.
|
274 |
”... i offentliga organisationer pekas det åt alla håll” : En kvalitativ studie om kopplingen mellan lojalitet och arbetsvillkor bland personalchefer och personalsekreterare i offentlig sektor / ”... in public organizations, it is pointed in all directions” : A qualitative study on the link between loyalty and working conditions of personnel managers and personnel officer in the public sectorMorelius, Matilda January 2015 (has links)
Att arbeta som personalchef och personalsekreterare innefattar arbetsuppgifter med personal i fokus. Det finns en hierarkisk skillnad mellan dessa två yrkesgrupper, där personalchefen är chef över personalsekreteraren och därmed finns det en viss skillnad i arbetsuppgifterna. Att arbeta på en personalavdelning i en kommunal förvaltning innebär att personalcheferna och personalsekreterarna har ett flexibelt arbete, utifrån att de själva till stor del kan planera sin arbetsdag. Men arbetet innebär även att det ställs krav från många olika håll, vilket kan medföra att personalchefernas och personalsekreterarnas lojalitet sätts på prov. Syftet med denna studie är att undersöka koppling mellan lojalitet och arbetsvillkor bland personalchefer och personalsekreterare inom den offentliga sektorn. Studien är kvalitativ och bygger på sex intervjuer med personalchefer och personalsekreterare anställda vid kommunala förvaltningar i en medelstor svensk kommun. Eftersom det finns en skillnad i den hierarkiska ordningen har komparativ analys använts, där de två yrkesgrupperna jämförs med varandra. Lojalitet är ett svårdefinierat begrepp. I arbetslivet kan lojalitet komma att te sig i många olika former, bland annat som handling, attityd eller mer formellt utifrån lojalitetsplikten. Även begreppet arbetsvillkor kan innehålla mycket i sin definition, men i denna studie har arbetsvillkoren avgränsats till att uppmärksamma två delar, där den ena delen är organisatorisk styrning och den andra delen psykosociala aspekter. Tidigare forskning om kopplingen mellan arbetsvillkor och lojalitet är smal, men den forskning som finns visar bland annat på att mellanchefer inom den kommunala vården visar lojalitet till politiska beslut, eller förvaltningsbeslut trots att dessa beslut kan medföra att högre krav ställs på deras arbete. Resultatet av denna studie visar på att det finns en koppling mellan lojalitet och arbetsvillkor, där den organisatoriska styrningen, psykosociala aspekter och lojalitet har en påverkan på varandra. Det insamlade materialet visar att den organisatoriska styrningen påverkar personalchefernas och personalsekreterarnas arbetsvillkor såtillvida att de ges stor handlingsfrihet till att själva planera sitt arbete, samtidigt som det ställs höga krav på dem. Resultat visar även på att ju högre egenkontroll respondenterna har, desto lättare har de för att visa lojalitet till organisationen. Likaså tyder resultatet på att lojalitetsplikten är en viktig länk mellan krav och lojalitet. Det empiriska materialet visar också på att det inte finns några större skillnader i upplevelsen av lojalitet mellan personalcheferna och personalsekreterarna, men att det finns skillnader i upplevelsen av arbetsvillkor, där personalcheferna har större krav på sig att hålla sig till de ekonomiska riktlinjerna. Slutligen visar resultatet på att fem lojalitetsformer kan uppmärksammas.
|
275 |
Sjuksköterskans ansvar att främja hälsa vid strokerelaterad depression : En litteraturstudieEdberg Barkestedt, Emma, Sundström, Jonatan January 2015 (has links)
Stroke är ett akut och livshotande tillstånd som drabbar cirka 30 000 människor i Sverige varje år. Stroke kan leda till fysisk och kognitiv nedsättning men även till psykiska symptom som depression och nedstämdhet. Syftet med studien är att beskriva hur sjuksköterskan kan identifiera strokerelaterad depression samt att främja hälsa hos dessa patienter. Litteraturstudien baseras på en kvalitativ och åtta kvantitativa artiklar som beskriver hur sjuksköterskan i mötet med patienten kan förbättra hälsa. För att sjuksköterskan ska kunna identifiera patienter som drabbats eller ligger i riskzonen för att drabbas av post stroke depression (PSD), studerades olika screeninginstrument, som skulle kunna vara användbara för att identifiera PSD. Många instrument var inte tillrättalagda för att kunna användas på patienter med kognitiv nedsättning, vilket flertalet av de strokedrabbade har. Tidigare kardiovaskulär sjukdom och psykisk ohälsa sågs som en risk för att drabbas av PSD. PSD ger en skadlig påverkan på både den fysiska och den psykiska hälsan, vilket i förlängningen ger en negativ inverkan på livskvaliteten. Socialt stöd från sjuksköterskan främjade livskvalitet hos patienten och dess närstående. Om strokerelaterad depression i ett tidigt skede uppmärksammas och behandlas, så kan den fysiska rehabiliteringen ge ett bättre resultat och därmed förbättra patientens hälsa. Ett problem som sjuksköterskan möter då hon ska identifiera PSD, är tidsbristen i vården, då det ofta krävs en mer tät kontakt för att kunna uppmärksamma skillnader i patientens hälsa. Sjuksköterskan bör inta en lyhörd och följsam roll för att se patientens livsvärld och det som inkluderas i den, så som de närstående och patientens sociala aktiviteter.
|
276 |
Demografiska faktorer i samband med trivselfaktorer på arbetsplatsen / Relational demographic differences in relation to factors of jobsatisfactionWördner, Simon, Forsell, Philip January 2014 (has links)
Tiden människan spenderar på sin arbetsplats är en stor del av ens liv, därför är det fundamentalt för välbefinnandet att undersöka vilka faktorer som är avgörande för att du ska trivas där. Denna studie ämnade undersöka demografiska skillnader, exempelvis stora och mindre åldersskillnader mellan anställd och närmsta chef, detta ställde vi i relation till anställdas attityd till ledarskap och andra trivselfaktorer. Datainsamlingen bygger på en enkätundersökning konturerad utifrån utvalda frågor från två tidigare, redan väl beprövade mätinstrument. Resultaten indikerar att det fanns ett signifikant samband mellan Tiden anställd och chef har arbetat tillsammans och attityd till ledarskap. Det fanns även signifikanta skillnader mellan personer som jobbade inom den privata kontra offentliga sektorn i relation till upplevt socialt stöd. / The amount of time people spend on their workplace is a big part of their life. Therefore, it should be essential for further increasing of the wellbeing, to investigate and determine which factors indicates jobsatisfaction. The aim of this study was to investigate demographic differences, for example big and minor age differences between the employee and their closest manager. This was put in relation to the employee’s attitude towards the experienced leadership and other factors determining jobsatisfaction. The collection of data is extracted through a survey, constructed with selected questions from two already validated measuring instruments. The result from this study indicates a significant relation between the amount of time the employee and closest manager have worked together and attitudes the employee has towards leadership. Furthermore, it yielded significant result in regard to differences between people that worked in the private or public sector, when put in relation to the experienced social support.
|
277 |
Makalös arbetsbelastning : Studie om arbetsrelaterad stress och faktorer som påverkar psykosocial arbetsmiljö inom human service organisationer i offentlig sektor / Peerless workload : A study about work-related stress and factors affecting the psychosocial work environment in human service organizations in the public sectorVeseli, Albana, Karlsson, Rebecca January 2015 (has links)
No description available.
|
278 |
Avskaffandet av revisionsplikten : En kvantitativ undersökning om revisorns förändrade vardagQuick, Linnea, Söderström, Matilda January 2013 (has links)
Den 1 november 2010 avskaffades revisionsplikten i Sverige vilket innebar att det inte längre var obligatoriskt för alla bolag att anlita en revisor för att granska räkenskaperna. Detta antogs resultera i ett förändrat klientel samt förändrat tjänsteutbud för revisionsbyråerna och därmed ett förändrat arbetssätt för den enskilde revisorn. Syftet med denna studie är därför att kartlägga den enskilde revisorns vardag och undersöka om det har skett några förändringar i denna på grund av avskaffandet av revisionsplikten. Studien har genomförts med en kvantitativ metod, nämligen genom en webbaserad enkät. Detta då vi vill testa de teorier som tidigare genererats inom området samt ha möjlighet att generalisera resultatet. Undersökningen omfattar alla auktoriserade revisorer i Sverige vilka var auktoriserade även före avskaffandet av revisionsplikten samt har arbetat på samma byrå under perioden. De teorier vi har undersökt är förändring av klientel, utvecklat tjänsteutbud, kompetensens betydelse, förväntningsgapet, rollkonflikter i arbetet, samt handlingsutrymme, arbetskrav och socialt stöd. Resultatet säger oss att revisorns arbetssituation i stort sett upplevs vara oförändrad på grund av avskaffandet av revisionsplikten, dock har marginella förändringar kunnat ses. Vi har därmed kunnat konstatera att avskaffandet av revisionsplikten har haft en påverkan på den enskilde revisorns vardag, dock i liten omfattning. / November 1, 2010 the audit requirement in Sweden was abolished which meant that it was no longer mandatory for all incorporated companies to hire an auditor to audit the accounts. This was assumed to result in a changed clientele and a change in supply of services for audit firms and thus a changed for the individual auditor. The purpose of this study is to identify the individual auditor everyday life and whether there have been any changes in this due to the removal of the audit requirement. This study was conducted by a quantitative method through a web-based questionnaire. This since we wanted to test previously generated theories in the field and have the ability to generalize the results. The survey covers all auditors in Sweden, which was authorized also before the removal of the audit requirement and has worked in the same audit firm during the period. The theories we have investigated is the change in clientele, developing service offerings, the importance of competence, expectation gap, role conflicts at work, job decision latitude, job demand, and social support. The result shows that the auditor's work situation largely perceived to be unchanged due to the abolition of the audit requirement, however, small changes has been seen. Therefore we have been able to establish that the removal of the audit requirement has had an impact on the individual auditor's everyday lives, although to a small extent.
|
279 |
Socialt stöd på arbetsplatsen påverkar hälsan positivt : En kvalitativ studie baserad på intervjuer av anställda inom vård- och omsorgssektornSjöö, Robinne January 2018 (has links)
Arbetsmiljöverket har utfärdat föreskrifter om systematiskt arbetsmiljöarbete som inkluderar socialt stöd. Socialt stöd betyder att det på arbetsplatsen ska finnas en möjlighet att tala med kollegor och chefer, anförtro sig till dem och mötas av en känsla av uppskattning. Forskning visar att brist på socialt stöd på arbetsplatsen kan medföra ett flertal folksjukdomar, såsom psykisk ohälsa. Även vårdyrket är drabbat av denna problematik. Syftet med föreliggande studie har varit att undersöka vårdpersonals upplevelser av socialt stöd på arbetsplatsen och hur det kan påverka deras hälsa. Metoden för studien är kvalitativ. Semistrukturerade intervjuer har genomförts med sex anställda vid en vård- och omsorgsenhet för äldre. Deltagarna valdes genom ett målstyrt urval. Samtliga informanter är utbildade undersköterskor och vårdbiträden. Insamlat material har analyserats med hjälp av en manifest innehållsanalys. Studiens resultat bekräftar tidigare forskning som visar att socialt stöd på arbetsplatsen är viktigt för hälsan hos arbetstagarna. En rimlig slutsats av resultatet är dessutom att socialt stöd som metod för att främja hälsan hos arbetstagarna - med lägre sjuktal som följd - är kostnadsbesparande för organisationer och samhället.
|
280 |
Socialt stöd som del i kompetensförsörjning : En studie om socialt stöds betydelse för organisationers kompetensförsörjningsarbeteKasper Lindbäck, Ann-Louise January 2019 (has links)
The aim of the study is to find out how employees and employers consider the importance of social support for the work with competency management of organizations. With the goal of generating balance between work life and personal life of employees and attractiveness and prosperous development of organizations. The study has a qualitative approach and semistructured interviews as method. The participants who chose to be a part of the study are employed in organizations and represent both employees and employers. According to previous research the most common forms of social support in work life are emotional and instrumental. In general, emotional social support is considered to be the most important for individuals. The empirical material have been analyzed by meaning concentration. The results have been analyzed from the perspective of systems theory. The findings of the study indicate that all forms of social support are considered contributing to balance between work life and personal life of employees and attractiveness and prosperous development of organizations. However other factors are influencing as well. The conclusions are that social support advantageously can and should be applied in competency management of organizations and that also leadership should be focused on. Organizations are recommended to consider individual needs when offering social support to employees. The perspective of systems theory applied when analyzing the results contributed to an overall understanding of the complexity of balance between work life and personal life of employees and competency management of organizations. Therefore systems thinking is suggested as starting point for leadership of organizations.
|
Page generated in 0.0959 seconds