521 |
Högläsning i förskolan : En enkätstudie om pedagogers arbete med barns delaktighet och språkutvecklingSemaan Charro, Nelly, Thorander, Christine January 2021 (has links)
Bakgrund Vår undersökning är inriktad mot högläsning i förskolan. Vårt fokusområde berör pedagogernas syn på högläsning och de tillfällen som pedagogerna skapar för ämnet i förskoleverksamheter. Forskarna lyfter fram pedagogernas olika syften med högläsning. Detta har en stor betydelse för barns delaktighet och lärande enligt den sociokulturella teorin som vi har använt oss av i vår studie. Syfte Syftet med vår studie är att undersöka hur ofta skapas tid och tillfällen för högläsning i förskoleverksamheter, samt vad har pedagogerna för avsikt med att läsa högt för barnen och i vilken utsträckning görs barnen delaktiga i stunden. Metod Den metod som vi har använt oss i studien är en enkätundersökning med ett standardiserat frågeformulär som även har kvalitativa inslag i form av öppna frågor. Enkäterna delades ut till verksamma pedagoger i förskoleverksamheter i två kommuner i Västsverige, för att nå ut till en större urvalsgrupp som kan besvara frågorna som vi har ställt till enkätundersökningen. Resultat Resultatet av denna studie visar att pedagogerna prioriterar högläsning i stor utsträckning och att barnen har inflytande i stunden genom samspelet som sker mellan dem och pedagogerna. Detta kan i sin tur möjligen resultera i att barnens språkutveckling stimuleras i hög utsträckning. Majoriteten av pedagoger gör barnen delaktiga i högläsning genom att utgå från deras intresse och erfarenheter i val av bok. Resultatet visar även att pedagogerna samtalar och kommunicerar om bokens innehåll samt ställer frågor till barnen som väcker deras fantasi och kreativitet.
|
522 |
Förskollärares syn på barns inflytande och delaktighet i förskolanLundberg, Anna January 2021 (has links)
Barn har rätt till inflytande och delaktighet. Denna rättighet finns inskriven i Barnkonventionen- FN:s konvention om barnets rättigheter, likaså i förskolans läroplan. Förskolan skall fostra demokratiska medborgare, detta gör vi genom att visa barnen att deras röst är viktig. De vuxna som möter barnen i förskolan har en skyldighet att ge barnen inflytande, en möjlighet att påverka sin situation samt förskolans verksamhet. För att barnen skall ges inflytande behöver pedagogen möta barnet utifrån hens perspektiv, lyssna och våga vara här och nu tillsammans med barnen. Genom ett tillåtande förhållningssätt, där förskolläraren signalerar trygghet och tillit skapas goda förutsättningar för att barnet skall våga uttrycka sina åsikter och tankar. Genom att vi tar barnens tankar och uttryck på allvar och visar att vi vuxna är lyhörda ges barnen en förståelse för att deras åsikter är viktiga. I förskolan är barnen beroende av pedagogerna för att få inflytande, utan pedagoger som lyssnar kommer barnens uttryck att förbli bara ett uttryck utan gensvar. Studiens syfte är att undersöka förskollärares syn på barns inflytande och delaktighet i förskolan genom frågeställningarna, • Hur ges barnen möjlighet att påverka sin tillvaro? • Vad innebär inflytande och delaktighet i förskolan? Studien bygger på en kvalitativ metod med en fenomenografisk ansats. Datainsamlingen är gjord genom intervjuer av 6 förskollärare som arbetar på en förskola med 125 barn i åldrarna 1–6 år. Den sociokulturella teorins tankar samt Shiers modell om barns inflytande ligger till grund för den teoretiska ramen i studien. Resultatet av studien visar att respondenterna anser att inflytande handlar om att barnen skall kunna påverka sin situation, samt ges möjlighet att påverka om de vill delta i olika situationer eller inte. Studien visar även att pedagogens förhållningssätt påverkar hur barnet ges möjlighet till inflytande och hur barnet får gensvar för sina uttryck. Genom att lyssna in, observera och ta tillvara barnens intressen planeras verksamheten och barnen ges ett indirekt inflytande. Det indirekta gensvaret handlar om att pedagogen planerar utefter sina observationer av barnen. Studien visar också att det finns hinder för att arbeta helt tillfredsställande med barns inflytande, hinder som pedagogerna menar ligger i rektorns händer att förändra.
|
523 |
Lärmiljöer i förskolan : En kvalitativ studie kring förskollärares uppdrag och ansvar i förskolan / Learning environments in preschool : A qualitative study of preschool teachers' assignments and responsibilities in preschoolFurusäter, Maria, Persson, Carina January 2021 (has links)
I förskolans utbildning ska miljöer utformas och planeras utifrån förskolans styrdokument. Genom detta skapas möjligheter för barn att utvecklas och få ett ökat lärande. Studiens syfte är att undersöka hur förskollärare beskriver att de arbetar med utformningen av lärmiljöer i förskolan. De frågeställningar som ligger till grund för studien är Hur förhåller sig förskollärare till styrdokumenten i utformandet av lärmiljöer? samt Vad utgår förskollärare från när lärmiljöer planeras och skapas? För att besvara syftet och frågeställningarna har semistrukturerade intervjuer gjorts med sex förskollärare. Analysen har inspirerats av det sociokulturella perspektivet och dess tankar kring samspel i lärandet. Slutsatser som kan ses i studiens resultat är att förskollärare utgår ifrån sitt uppdrag och arbetar utifrån de didaktiska frågorna samt barns inflytande och delaktghet då de utformar lärmiljöer.
|
524 |
Barns inflytande i en vuxenstyrd utbildning : Förskollärares resonemang om sitt tolkningsföreträde i relation till Barnkonventionen artikel 12 / Childrens influence within adult-led education : Preschool teachers reasoning in relation to Article 12 of the Convention on the Rights of the ChildNortjé, Helena, Sivertsson, Ida January 2022 (has links)
Syftet med studien har varit att utveckla kunskap om förskollärares uppfattningar om hur barn bör ha inflytande i en utbildning som planeras och styrs av vuxna. Våra frågeställningar utgår från att vuxna alltid har tolkningsföreträde gentemot barnen i förskolan. Då Barnkonventionen nu är lag anser vi det intressant att undersöka hur förskollärare resonerar kring sitt tolkningsföreträde i relation till artikel 12. Studien utgår från ett fenomenografiskt perspektiv samt Foucaults teori om makt som relationell och Bernsteins pedagogiska teori. Studiens centrala begrepp är: maktrelationer, styrning och social ordning. Detta är en kvalitativ intervjustudie där semistrukturerade intervjuer genomförts med sju förskollärare. Datan analyserades genom fenomenografisk analysmetod för att visa på variationer i förskollärarnas uppfattningar. Det mest centrala i resultatet visar till skillnad från tidigare forskning att även om förskollärarna uttrycker att deras styrning behövs för barnens välbefinnande och utveckling finns en strävan att inta barnens perspektiv i de flesta situationer. I likhet med tidigare internationell forskning strävar förskollärarna i vår studie efter att dela sin makt med barnen.
|
525 |
Pedagogers bemötande för att stärka barnens självkänsla : En intervjustudie om hur pedagogerna i förskolan uppmärksammar och stärker barns självkänslaHedlund, Anja January 2022 (has links)
Syftet med denna studie är att få kunskap om hur pedagoger i förskolan beskriver på vilka sätt de uppmärksammar och stärker barns självkänsla i förskolan. Metoden som används i studien är kvalitativa halvstrukturerade intervjuer med totalt sex pedagoger i förskolan. Analysarbetet utgår ifrån ett sociokulturellt perspektiv på lärande. Eftersom lärande, enligt den sociokulturella teorin, sker i sociala sammanhang bland annat utifrån vilket bemötande barnet får blir begrepp så som barnsyn, scaffolding, mediering, redskap/verktyg, makt och inflytande, viktiga. I resultatet beskriver pedagogerna att barns självkänsla bland annat påverkas av den sociala miljön med andra barn och vuxna, vilket bemötande barnen får och vilka möjligheter den fysiska miljön erbjuder barnen att själva kunna välja aktivitet. Resultatet visar även att pedagogerna arbetar med kroppsspråk, positiv feedback, att lyssna på barns tankar och idéer samt med barns inflytande i verksamheten för att stärka deras självkänsla.
|
526 |
Vad vill ni läsa? : En kvalitativ intervjustudie av förskollärares syn på barns möjlighet till påverkan av valet av barnlitteratur i förskolanEnglin Vogelpoel, Sara, Karlsson, Hanna January 2022 (has links)
Syftet med denna studie var att få inblick i förskollärares resonemang kring val av och arbetssätt med barnlitteratur på förskolan. Studien bestod av två delstudier, varav båda genomfördes genom kvalitativa samtalsintervjuer med yrkesverksamma förskollärare. Delstudie 1 utgick från intervjuer med förskollärare som arbetade med yngre barn. Delstudie 2 utgick från intervjuer med förskollärare som arbetar med äldre barn. Uppdelningen mellan delstudierna motiverades av att det skapades möjligheter till att jämföra om förskollärarnas förhållningssätt till barnlitteratur skiljde sig åt beroende på barnens ålder. Studiens forskningsfrågor var följande och konstruerades för att dels svara upp mot syftet, dels mot studiens metodval: · Hur motiverar förskollärarna sina val av barnlitteratur på förskolan? · Hur arbetar och använder förskollärarna barnlitteraturen i förskolan? · I vilken utsträckning tas barns intressen in i val av litteratur och vilka faktorer påverkar förskollärarnas resonemang kring barns inflytande? Studiens teoretiska utgångspunkt utgjordes av ett barndomssociologiskt perspektiv. Inom ett barndomssociologiskt perspektiv finns det många centrala begrepp. De begrepp som valdes ut för denna studie bedömts vara relevanta för studiens syfte och forskningsfrågor. Syftet med det barndomssociologiska forskningsfältet är att ge barnen mer makt och inflytande. Studiens viktigaste slutsatser visade att förskollärarna hade en stor medvetenhet om hur och varför de använder barnlitteratur i förskolan. De skillnader som identifierades mellan förskollärarnas arbetssätt kan främst förklaras utifrån barngruppernas ålder samt i förhållande till barnens bokintressen. Gemensamt för båda delstudierna var att det skedde ett ständigt växelspel mellan ett barnperspektiv och barns perspektiv.
|
527 |
Valet är ditt, men..Ekmark, Camilla, Reed, Ingelise January 2019 (has links)
In today´s society, students are expected to have the understanding necessary to make informed career decisions that align both their interest and education with a rapidly evolving job market. Parents are an important figure in the child´s decision-making process. Therefore, it is useful to gain a better understanding of the parents´ perspective to better meet the needs and ambitions, of not only the students but the parents as well.This qualitative study included six interviews with twelve parents of children attending grade 9. The results were analysed using Pierre Bourdieu´s key sociological concepts, capital, habitus and field. The questions we aim to answer are as follows: How do parents' reason when it comes to education? How do the parents' reason about their engagement and influence on the child in the decision-making process? Lastly, how can this be understood from the parents' educational background?Regarding the educational choice, the results of the study indicated that parents are aware of the importance that their children need to make these choices independently. However, the study also showed that parents held firm beliefs as to what they considered a good choice for their child and would consequently attempt to influence their child's career and education decisions to meet their beliefs. As long as the child's choice was in accordance with the parents´ belief system, it resulted in the parents expressing confidence in the child´s decision-making abilities and felt little need to get involved.
|
528 |
Barnkonventionens plats i förskolan - En kvalitativ studie om pedagogers perspektiv på eventuella förändringar efter lagändringenLindfors, Cornelia, Engdahl, Olivia January 2020 (has links)
FN:s konvention om barnets rättigheter blev den 1 januari 2020 svensk lag vilket fångade vårt intresse för dess inverkan på förskolans verksamhet. Syftet med studien blev således att undersöka om det var någon skillnad i arbetet med barnkonventionen i förskolan före och efter inkorporeringen, med ett särskilt fokus på barns möjlighet till delaktighet och inflytande. Barns rättigheter är någonting som ska förverkligas och beaktas i förskolans verksamhet. Vi upplevde att det fanns en kunskapslucka där ett före- och efterperspektiv saknades i relation till inkorporeringen på området. Empirin har samlats in genom en kvalitativ undersökningsmetod där semistrukturerade intervjuer har genomförts med fyra förskollärare på två olika förskolor. Studien har utgått från pedagogernas erfarenheter och det är deras perspektiv som synliggörs i studien. Empirin har analyserats med hjälp av läroplansteorin samt begreppen delaktighet, inflytande, barnperspektiv, barnrättsperspektiv och barns perspektiv. I resultatet framkom att FN:s konvention om barns rättigheter har varit relevant för förskolans verksamhet sedan ratificeringen av barnkonventionen 1989. Vi kunde konstatera att arbetet hade intensifierats sedan lagen trädde i kraft januari 2020. En annan viktig iakttagelse som gjordes var att pedagogerna gav uttryck för att de sedan länge tagit tillvara på barns delaktighet och inflytande men att de sedan lagändringen börjat arbeta mer konkret med barnkonventionen.
|
529 |
Pedagogisk skolmåltid? - Fyra lärares och elva elevers uppfattningar om den pedagogiska skolmåltidenKaba El-Jabi, Valbona, Christoffersson, Tanja January 2018 (has links)
Sammanfattning/AbstractChristoffersson, Tanja och Kaba El-Jabi, Valbona (2018). Pedagogisk skolmåltid? – Fyra lärares och elva elevers uppfattningar om den pedagogiska skolmåltiden. Specialpedagogprogrammet, Institutionen för skolutveckling och ledarskap, Lärande och samhälle, Malmö universitet, 90 hp. Förväntat kunskapsbidragMed denna undersökning vill vi bidra till ökad kunskap om vad pedagogisk skolmåltid innebär för elever och lärare. Vi hoppas även att undersökningen kan bidra med kunskap om den pedagogiska skolmåltiden behöver utvecklas vidare samt öka vikten av att den bör ses som en del av lärandet under hela skoldagen. Syfte och frågeställningarSyftet med undersökningen är att öka kunskapen om vilka uppfattningar som finns bland lärare och elever om den pedagogiska skolmåltiden. Med utgångspunkt i lärarnas och elevernas uppfattningar kommer den pedagogiska skolmåltiden att utvärderas.Följande frågeställningar besvarar arbetets syfte: •Hur upplever eleverna och lärarna den pedagogiska skolmåltiden?•Hur ser lärarna på sin roll under den pedagogiska skolmåltiden?•Kan den pedagogiska skolmåltiden utvecklas vidare, och i så fall hur? TeoriDenna undersökning har sin teoretiska utgångspunkt i Nordenfelts (1991) holistiska hälsoteori samt KASAM (en känsla av sammanhang) som är ett begrepp från salutogenes teori, vilket skapades av Aaron Antonovsky (2005). I den holistiska hälsoteorin förläggs fokus på en persons handlingsförmåga eller oförmåga att handla. Hälsa uppnås när personen ges förutsättning till att utföra en handling samt när personen når sina vitala mål som sätts upp utifrån varje individs förutsättningar och livssituation (Nordenfelt, 1991). Inom perspektivet KASAM avgörs graden av hälsa hos en person med hjälp av följande tre centrala delar; hanterbarhet, begriplighet och meningsfullhet. För att KASAM ska skapas måste det ske i samspel mellan dessa tre delar och om en människa känner en känsla av sammanhang är hon närmare det friska stadiet (Antonovsky, 2005). MetodUndersökningen bygger på en kvalitativ intervjumetod med semistrukturerade frågor till fyra lärare i låg och mellanstadiet samt barnintervjuer med elva elever, enskilt och i grupp. Intervjuerna skedde på tre olika skolor. Intervjuerna har spelats in och därefter transkriberats, tolkats och analyserats med inspiration av en hermeneutiskt ansats. ResultatResultatet i vår undersökning visar att den pedagogiska skolmåltiden går under en ostrukturerad del av skolans verksamhet. Det visar sig att större delen av den pedagogiska skolmåltiden omfattas av logistik vilket bidrar till att både lärare och elever upplever miljön som stressig, stökig och begränsad. Det framkommer också att elever inte ges förutsättningar till att utföra praktiska handlingar, till exempel att ta sin egen mat under den pedagogiska skolmåltiden. Undersökningen visar även att samtliga lärare har som mål att skapa gott samtalsklimat och möjligheter för att den pedagogiska skolmåltiden ska ses som ett tillfälle för att bygga goda relationer men att det inte ges goda förutsättningar för att målen ska uppnås. Både lärarna och eleverna har lite inflytande över bestämmelserna kring den pedagogiska skolmåltiden då det är rektorerna som har det övergripande ansvaret för planeringen och genomförandet av den pedagogiska skolmåltiden samt för lärarnas och elevernas arbetsmiljö.Specialpedagogiska implikationerSpecialpedagogens och elevhälsans funktioner och roller nämns varken av lärarna och eleverna i empirin. Utifrån detta ser vi vikten av att specialpedagogen dagligen rör sig och blir integrerad i alla delar av verksamheten. Ett av specialpedagogens uppdrag är att arbeta hälsofrämjande och förebyggande samt stödja elevers utveckling. Resultatet av undersökningen ger implikationen att specialpedagoger bör öka betydelsen av en god lärmiljö i skolmåltiden för att eleverna ska få erfarenhet av att tillhöra samt möjlighet till aktivt deltagande. Tillsammans med resten av elevhälsan kan specialpedagogen skapa tillgängliga lärmiljöer samt inkludera inlärning och utveckling inom den pedagogiska skolmåltiden. En viktig faktor är att skapa en samsyn kring begreppet hälsa då ett av specialpedagogens uppdrag är att uppmärksamma förhållanden i elevernas närmiljö som kan öka risken för ohälsa. Även samsyn kring begreppet pedagogisk skolmåltid är nödvändigt för att kommunikation och dialog kring ämnet ska belysas och föras.Nyckelordhälsofrämjande, inflytande, pedagogisk skolmåltid, roller, specialpedagogik
|
530 |
Pedagogen och lässtundenKaminska, Violetta January 2019 (has links)
Denna studie syftar till att undersöka pedagogers föreställningar och praktiker kring lässtunder med fokus på flerspråkiga barngrupper. Läroplanen för förskolan poängterar att språk och lärande hänger oupplösligt samman och att förskola ska lägga stor vikt vid att stimulera varje barns nyfikenhet och intresse för den skriftspråkliga världen (Lpfö98, 2016). Då läroplanen endast utgår från strävansmål utan konkreta anvisningar för hur det litterära arbetet ska implementeras i verksamheten är det pedagogers tolkningar och förhållningssätt kring ämnet som styr. Detta gör att pedagogers föreställningar får en betydande roll i verksamheten och är således intressant och viktigt att undersöka och reflektera över.
|
Page generated in 0.0554 seconds