Spelling suggestions: "subject:"bekräftelse"" "subject:"bekräftelsen""
21 |
Vem är du, vem är jag? : En kvalitativ studie om hur och varför unga människor använder InstagramStröm, Fanny, Ryrhagen, Sarah January 2015 (has links)
Uppsatsen undersöker varför unga kvinnor och män använder Instagram, hur de väljer att framställa sig där och om man kan se några likheter och/eller skillnader. Kvalitativa intervjuer har genomförts med fem kvinnor och fem män i åldern 23-30 år som alla är användare av Instagram. I uppsatsen har även informanternas tio senaste publicerade bilder tagits i beaktning som en kompletterande del till intervjuerna. För att genomföra undersökningen har vi använt oss av Uses and Gratifications och identitetsteorier. I relation till teorierna har det empiriska materialet tematiserats för att sedan analyseras. För att kunna se potentiella skillnader mellan de två könen används de som två variabler. Resultatet av studien visar på att både unga kvinnor och män i åldrarna 23-30 år använder Instagram för att hålla sig uppdaterade om vad andra människor gör och som ett tidsfördriv. Vi kunde även se vissa skillnader i hur kvinnorna respektive männen ville framstå på Instagram. Kvinnorna var mer måna om att framstå som trevliga och mysiga, och männen ville framställa sig själva som roliga. Genom informanternas tio senaste bilder kunde vi se att miljöbilder och bilder på personer var absolut vanligast bland både kvinnorna och männen att publicera.
|
22 |
Om man inte har Facebook så är man ingen : En studie om ungdomars onlineverklighet i förhållande till deras offlineverklighet med fokus på deltagande på sociala medierKlugman, Carolina, Liström, Martina January 2014 (has links)
Studiens syfte är att undersöka ungdomars sociala medieanvändande och hur dessa påverkar dem då de är online och offline. Det som studien fokuserar på är införlivande av tillhörighetskänslor, kollektiv självkänsla och bekräftelse via sociala medier hos informanterna. Det är en kvalitativ metod som används i form av semistrukturerade intervjuer. Resultatet analyseras och kopplas till tidigare forskning samt Richard Jenkins teori om social identitet vilken inkluderar begrepp som grupper, kategorisering, institutionalisering, habitualisation, identifikation, självbild och offentlig image. Även Berger och Luckmanns begrepp face-to-face interaktion och socialisationsprocess används i analysen samt begrepp som berör internetberoende. Det empiriska materialet analyseras enligt hermeneutiska principer, och visar på att alla informanterna tar del av sociala medier varje dag. Informanterna uttrycker att det är viktigt för dem att vara aktiva på sociala medier för att “hänga med” och ta del av vad andra gör, samt dela med sig av vad de själva gör. En enad ståndpunkt de har är att de inte kan tänka sig en vardag utan sociala medier. De anser att de som inte är aktiva på sociala medier är konstiga, samt att det finns en risk att dessa individer blir utanför. Informanterna anser att det är viktigt även för grupper bestående av nära vänner att ta del av sociala medier då det är via dessa som en stor del av kommunikationen sker. Våra slutsatser är bland andra att sociala medier är en stor del av informanternas vardagsliv, att de är viktiga för dem i och med att det är via dem som stor mängd bekräftelse erhålls samt att majoriteten individer i deras omgivning är aktiva användare och de vill känna tillhörighet till gruppen. Det tyder på att online och offline går hand i hand; det vill säga att det som händer online genomsyrar även livet då informanterna är offline.
|
23 |
"Jag vill bara vara snäll" : elevers upplevelse av resursskolaJohansen, Kristian January 2013 (has links)
Syftet med min studie är att undersöka hur elever i årskurs 6-7 upplever sin placering på resursskola. Jag använde mig av den kvalitativa forskningsintervjun med en fenomenologisk ansats som metod för att få reda på hur eleverna upplever sin placering på resursskola. Arbetet ger en översikt av tidigare forskning om resursskolor, inkludering och exkludering och vikten av relationer samt en koppling till aktuella styrdokument. Resultatet pekar på att elevernas upplevelse av resursskola kan delas in i tre kategorier, bekräftelse, social gemenskap och bemötande. Dessa samverkar och bidrar till att eleverna upplever en tillhörighet, ett sammanhang, inom resursskolan vilket de har saknat på sina hemskolor. En nackdel som lyfts fram är bristen på positiva elevförebilder inom resurskolan. Sammanfattningsvis så pekar slutsatsen på att det är viktigt för lärare att bygga goda relationer för att elever ska känna sig delaktiga, meningsfulla och kunna utvecklas inom de ramar som styrdokumenten anger.
|
24 |
En studie i kommunikativt ledarskap inom vuxenutbildninen i MalmöViebusk, Ilse January 2009 (has links)
The purpose of my study is to examine whether the need for competence development in the communicative leadership exists among the six school leaders at the current adult education unit in Malmö. By observing the communication between the parties I hoped to get the following questions answered: What are the preconditions for the school leaders, in their daily communication with the staff, for getting the staff to feel noticed and confirmed? In what ways do the school leaders communicate with their staff to motivate them to development? I also wanted to highlight the school leaders' awareness of their own communication skills. The theories and models I have used are Haberma’s theory of the communicative action, Spitzberg and Cupach’s relational competence model and Engquist’s theory of level of abstractions. Very briefly, my main study results are as follows: Positive reinforcement occurs to a greater extent than negative reinforcement in the communication between the school leaders and their staff The school leaders seem to be motivated in the interaction with the staff. Consciously or unconsciously, they use both verbal and non-verbal communication skills which have a positive effect on communication outcomes. The preconditions for the school leaders to succeed in getting the staff to feel noticed and confirmed in their daily work are relatively good.
|
25 |
Språkutbyte- en viktig motivationsstrategi? : Sex elevers upplevelser av språkutbytet som en signifikant strategi i deras motivation i ämnet spanska / Language exchange- an important motivational strategy? : Six students' experiences of the language exchange as a significant strategy in their motivation in SpanishSvensson, Caroline January 2015 (has links)
Denna studie undersöker sex elevers upplevelser av ett språkutbyte som betydelsefullt för deras motivation i spanska. Lärande och motivation hör ihop och motivationsarbetet med eleverna är enormt viktigt i skolan. Därför är det viktigt att finna olika motivationsstrategier som ökar elevernas lust till att lära. Elevernas upplevelser har undersökts med kvalitativa forsknings- intervjuer. Därefter har resultatet/analysen relaterats till motivationsteorier och tidigare forskning. Resultatet visar att elevernas tidigare motivation var styrd utav yttre faktorer så som höga betyg medan de efter utbytet har en ökad inre motivation. Vidare beskriver resultatet två centrala teman: kultur och bekräftelse. Dessa teman har analyserats och beskrivit betydelsefulla motivationsfaktorer. Genom kontakt med kulturen så har attityderna förändrats och rädslan för att tala språket minskat. De har fått bekräftelse på sin kunskap vilket har ökat deras självförtroende. Genom utbytet har spanskämnet även fått ett högre värde för eleverna. Konklusionerna är att språkutbytet i den här studien har visat sig vara en bra motivationsstrategi för att motivera elever som läser spanska. Därför bör fler elever erbjudas en sådan här resa då deras lust, engagemang och intresse för språket ökar.
|
26 |
En fallstudie om bekräftelse i en förskolaOoka, Anya January 2009 (has links)
<p>Abstract</p><p>The purpose of this study is to answer the following questions regarding confirmation: In what ways do children seek confirmation in preschool? What are children confirmed for and how do they react to the confirmation? How is confirmation used by teachers? What do children want to receive confirmation for?</p><p>The starting point for this study is based on the unique theories of Skinner, Maslow and Bronfenbrenner. The main focus with regard to Skinner’s theory (in this study) lies in reinforcement. In Maslow’s theory, the concentration is on hierarchy of needs while in Bronfenbrenner’s theory, the study centers upon interaction. In addition to these theories, observations and interviews were conducted.</p><p>By analyzing the results of the observations and interviews, the questions listed above were answered. It became clear during these experiments that children confirm each other on their own. While observing the children during free play, it was apparent that they were actually more interested in receiving confirmation from their friends than from the teachers.</p><p>Keywords: confirmation, behavior, reinforcement, hierarchy of needs, interaction</p>
|
27 |
Lärarnas ledarskap - elevernas självkänsla : En intervjustudie om hur några lärare i sin roll som ledare anser sig stärka elevernas självkänslaAsplund, Linda January 2010 (has links)
<p>Detta är en kvalitativ studie, som behandlar lärares ledarskap och elevers självkänsla. Syftet är att genom intervjuer tolka, analysera och beskriva hur några lärare genom sitt ledarskap anser sig stärka elevernas självkänsla. Metoden som användes var personliga intervjuer med halvstrukturerade frågor med fem lärare verksamma på tre olika skolor i årskurs 1-5. Resultat blev att lärarna genom sitt ledarskap ansåg sig stärka elevernas självkänsla. I första hand genom att uppmuntra prestationer men de ansåg sig även beakta de emotionella aspekterna då de ser varje enskild elev, respekterar deras integritet och bekräftar dem för den de är.</p>
|
28 |
Beröm och bekräftelse : en studie om hur en pedagog använder beröm och bekräftelse i förskolanKittilä, Caroline, LeRoy, Haley January 2009 (has links)
<p>Beröm är ett positivt utlåtande om någon annans prestation, medan bekräftelse är detsamma som att erkänna någons existens. I dagens samhälle blir individen bedömd efter vad den presterar och inte hur den är. Detta kan leda till att människor fokuserar på att prestera, istället för att vara nöjda med sig själva som de är. Individens självkänsla utvecklas när en viktig person i dens liv erkänner individen som den är och får den att uppleva sig som värdefull. Genom att lägga grunden till barnets självkänsla ger man det förutsättningar för ett fruktbart liv. Ett av förskolans uppdrag är att se till att varje barn får uppleva sitt eget värde. Detta kan tolkas som att det är förskolans uppdrag att lägga grunden för en god självkänsla hos barnen.</p><p> </p><p>Syftet med denna undersökning var att undersöka en pedagogs användning av beröm och bekräftelse i förskolan. Vi lyfter även fram goda exempel på hur en pedagog bekräftar barn. Metoder som använts i studien är ostrukturerad intervju och ostrukturerad observationer. Resultat visar att det finns en tradition av att berömma barnen i förskolan, vilket kan leda till det prestationssamhälle som råder idag. Den intervjuade pedagogen anser att det har blivit en vana att berömma barnen i förskolan, och att fokusera på deras prestationer. Han anser att det går att ändra på detta, och att det går att bekräfta barn istället för att berömma deras prestationer.</p>
|
29 |
Bemötandet vid smärta : Känslan av att inte bli trodd kan vara svårare att bära än själva smärtanSjöström, Johanna, Andersson, Malin January 2009 (has links)
<p>Smärta är en subjektiv upplevelse som kan vara svår att beskriva i ord och kan därför vara svår att förstå. Att bemöta patienter i smärta på ett etiskt riktigt sätt ingår i sjusköterskans yrkeskompetens. Patienter med smärta är de enda som kan berätta vad ett gott bemötande är och <strong>Syftet </strong>blev då att belysa patienters upplevelser av sjuksköterskans bemötande vid smärta. <strong>Metod: </strong>En systematisk litteraturstudie användes som metod. Sökningar i databaser samt i referenslistor i artiklar genomfördes. Artiklar som tog upp patienters upplevelser av sjuksköterskans bemötande vid smärta inkluderades. Det resulterade i tio artiklar som granskats och bedömdes relevanta för studiens syfte. Dessa artiklar analyserades med hjälp av en innehållsanalys. <strong>Resultat: </strong>Patienter med smärta upplevde att när empati och bekräftelse fanns i sjuksköterskan bemötande lindrade det deras lidande. Att patienten kände att sjuksköterskan brydde sig och trodde på dem var det viktigaste i bemötandet. Patienterna upplevde att de blivit dåligt bemötta när sjuksköterskan upplevdes som okunnig, otillgänglig och när hon inte gav adekvat information till patienterna. <strong>Slutsats: </strong>Vår slutsats är att patienter med smärta upplevde att ett gott bemötande lindrade</p>
|
30 |
Lärarnas ledarskap - elevernas självkänsla : En intervjustudie om hur några lärare i sin roll som ledare anser sig stärka elevernas självkänslaAsplund, Linda January 2010 (has links)
Detta är en kvalitativ studie, som behandlar lärares ledarskap och elevers självkänsla. Syftet är att genom intervjuer tolka, analysera och beskriva hur några lärare genom sitt ledarskap anser sig stärka elevernas självkänsla. Metoden som användes var personliga intervjuer med halvstrukturerade frågor med fem lärare verksamma på tre olika skolor i årskurs 1-5. Resultat blev att lärarna genom sitt ledarskap ansåg sig stärka elevernas självkänsla. I första hand genom att uppmuntra prestationer men de ansåg sig även beakta de emotionella aspekterna då de ser varje enskild elev, respekterar deras integritet och bekräftar dem för den de är.
|
Page generated in 0.0407 seconds