Spelling suggestions: "subject:"fritidshemmet"" "subject:"fritidshemmets""
51 |
Fritidspersonals normkritiska arbete utifrån genus : Hur personal på fritidshemmet upplever att de arbetar normbrytande i pedagogiska aktiviteterÅberg, Linnea, Öhman, Beatrice January 2022 (has links)
Reproducering av normer i relation till genus påverkar och påverkas av människor utifrån olika sociala och kulturella arenor. Dessa normer skapar föreställningar om hur ett specifikt genus ska agera och vara. Det i sin tur påverkar lärares profession och i forskning framkommer det att det återfinns normförstärkande beteenden i lärares undervisning. Därmed kan lärare via normkritisk pedagogik, vilket var studiens teoretiska utgångspunkt granska normer för att kunna göra en förändring. Samtidigt synliggörs normbrytande beteenden bland annat inom svensk förskole- och skolverksamhet trots att liten del av forskning är gjord i Sverige. Därför var syftet med studien att undersöka hur fritidspersonal upplever sitt normbrytande beteende i pedagogiska aktiviteter på fritidshemmet. Datamaterialet samlades in genom semistrukturerade intervjuer med tio fritidspersonal i Sverige. Resultatet visade att planering är en stor faktor i fritidspersonalens normbrytande arbete. Stor del av fritidspersonalen har en god medvetenhet om de normer som finns samt behovet av att bryta dessa. Däremot visade resultatet att medvetenheten är svår att överföra från planering till utförande av pedagogiska aktiviteter och att en omedvetenhet fortfarande finns. Resultatet visade slutligen att förutsättningar för att arbeta normbrytande finns men behöver stärkas för att dels öka fritidspersonals medvetenhet ytterligare, dels öka det normbrytande arbetet på fritidshemmet. / <p>Godkännande datum: 2022-06-05</p>
|
52 |
Den kompletterande praktiken : En kvalitativ studie om fritidslärares upplevelser av det kompletterande uppdraget. / The supplementary in practice. : A qualitative study of leisure teachers` experiences of the supplementary assignment.Nilsson, Petra January 2021 (has links)
Föreliggande studie syftar till att utifrån begreppen det kompletterande uppdraget och kvalitet i fritidshemmet undersöka hur respektive fritidslärare upplever detta i sin verksamhet. Det är en kvalitativ studie med semistrukturerade intervjuer som datainsamlingsmetod. Studien bygger på intervjuer med tre fritidslärare med fokus på deras upplevelser av det kompletterande uppdraget, vilka möjligheter och hinder de upplever att uppdraget har samt inverkan på fritidshemmets kvalitet. Det kompletterande uppdraget står skrivet i skollagen (SFS 2010:800) och styrdokumenten (Skolverket 2014) för skolan, men hur detta arbete ser ut variera mellan olika skolor. Enligt styrdokumenten (Skolverket 2014) är kärnan i det kompletterande uppdraget att fritidshemmet ska komplettera skolan genom ett grupporienterat, laborativt och praktiskt lärande. Men enligt tidigare forskning är det ofta som fritidslärare kompletterar genom att arbeta som resurs i klassrummet. Resultatet av studien visar att fritidslärarna upplever att det finns många möjligheter med det kompletterande uppdraget, men att det finns hinder gällande förutsättningarna för arbetet med uppdraget på ett önskvärt sätt. De hinder som har tagits upp är tidsbrist och elevgruppers storlek i förhållande till personalgruppens storlek. Det är även hinder om möjligheten till inflytande i samverkan med skolan. Resultatet visade också på en upplevd lägre status hos fritidslärarna och en upplevd okunskap från rektorer och lärare i den obligatoriska skolan om fritidshemmets uppdrag och funktion. Detta är i sin tur faktorer som inverkar på fritidshemmets kvalitet.
|
53 |
Specialpedagogiskt stöd på fritidshemmet till elever med ADHD : En specialpedagogisk analys av fritidspedagogernas berättelser / Special educational support in after-school programs for pupils with ADHD : A special education analysis of after-school teachers´storiesPerkov, Ivana January 2024 (has links)
Syftet med denna studie var att bidra med kunskapsutvecklingen gällande diskursen om dels begreppet ADHD, dels specialpedagogiskt stöd på fritidshemmet till elever med ADHD utifrån fritidspedagogernas berättelser. Resultaten analyserades genom diskursanalys, en kvalitativ metod där halvstrukturerade intervjuer genomfördes med anställd personal i fritidshem. I resultaten framstår det att fritidspedagogerna beskriver begreppet ADHD i fritidshemmet med medicinska och normativa uttryck. Specialpedagogiskt stöd som ges till elever med ADHD på fritidshemmet beskrivs utifrån både det relationella och det kategoriska perspektivet. I vidare forskning skulle det vara intressant att genomföra en studie för att undersöka om det finns ett samband mellan användningen av medicinska och normativa uttryck och det perspektiv på specialpedagogiskt stöd som ges i fritidshemmet.
|
54 |
Att arbeta med flerspråkiga elever på fritidshemmet : En kvalitativ studie om lärare i fritidshemmets upplevelser kring undervisningens möjligheter och hinder för flerspråkiga elevers lärande / To work with multilingual students in a leisure-time-center : A qualitative study about the experiences of teachers in the leisure-time-center regarding teaching opportunities and obstacles for multilingual students’ learningGöc, William, Vlachou, Sofia January 2024 (has links)
Syftet med studien är att undersöka lärare i fritidshemmets upplevelser gällande möjligheter och hinder, samt hur undervisningen anpassas för elevers lärande inom flerspråkighet. För att besvara syftet har följande frågeställningar använts: Vilka möjligheter och hinder uppstår i arbetet med flerspråkighet i fritidshemmets undervisning? Hur anpassar lärare i fritidshemmet undervisningen med flerspråkiga elever? I studien har en kvalitativ metod använts, i form av semistrukturerade intervjuer. Totalt intervjuades sex respondenter från fem olika fritidshem. Studiens resultat visar likheter och skillnader i hur lärare i fritidshem ser hinder och sedan anpassar undervisningen för att möjliggöra flerspråkiga elevers lärande. De arbetar också med bildstöd, läsning, samtal och medvetet förhållningssätt för att utveckla elevernas språkutveckling. Dessutom organiseras den språkutvecklande undervisningen kontinuerligt genom att skapa samtalssituationer för att eleverna ska jämföra ord från sitt modersmål till svenska.
|
55 |
Stöd och utmaningar för elever med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar. / Stöd och utmaningar för elever med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar.Culum, Mona, Askander Smuo, Aohan January 2024 (has links)
Syftet med denna studie är att undersöka vilka strategier lärare i fritidshem som används för att inkludera elever med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar (NPF) i skolmiljön. Genom att använda kvalitativa intervjuer har vi fått insikt i hur olika skolor hanterar situationen med elever som har neuropsykiatriska diagnoser. I vår undersökning har vi identifierat tydlighet, struktur och upprepning som centrala riktlinjer för detta arbete. I vårt arbete har vi fördjupat oss i att utforska olika aktiviteter och strategier och vi har försökt belysa hur skolor och fritidshem kan skapa en mer tillgänglig och stödjande miljö för dessa elever. Vidare har vi integrerat ett sociokulturellt perspektiv i vår analys, vilket hjälper oss att förstå hur interaktion och lärande former av sociala och kulturella kontexter. Vi har kopplat detta till det sociokulturella perspektivet, vilket har genomsyrat hela vår studie. Dessutom har vi detaljerat vårt metodval och genomfört en noggrann metoddiskussion för att belysa vårt tillvägagångssätt. Genom att presentera och analysera intervjuerna har vi fått insikter som har berikat vår förståelse för ämnet. Avslutningsvis har vi sammanfattat våra resultat och diskuterat deras implikationer, samtidigt som vi har pekat på möjliga områden för framtida forskning.
|
56 |
Fri lek eller aktivitet? : En studie om elevers och pedagogers syn på fritidshemmets två fundamentIrestam, Robert, Karlström, Viktor January 2017 (has links)
Syftet med vår studie är att, utifrån elevers och pedagogers perspektiv, jämföra synen på fritidshemmets två fundament; fri lek och pedagogstyrda aktiviteter. Bakgrunden till vår studie är ur vilken historia fritidshemspedagogiken vuxit fram med fokus på det fria barnet, men också dagens ökade fokus på undervisning med det nya läroplanstillägget. Vi använder oss av kvalitativa och kvantitativa metoder i form av intervjuer och enkäter. Studiens insamlade data har sedan analyserats ur ett sociokulturellt perspektiv, mer specifikt med hjälp av Lev S Vygotskijs lekteorier. Resultatet visar att elever och pedagoger är överens om att aktiviteter är mest populära och att det är utifrån dessa fritidsverksamheten definieras. Resultatet visar också att den fria leken är viktig, men att den dels är svår att definiera samt att den fungerar mer som ett komplement till de pedagogstyrda aktiviteterna. Den slutsats som presenteras i studien är att det som vi på förhand såg som varandras motsatser istället har en beroendeställning till varandra. Pedagogstyrda aktiviteter definierar fritidshemmets verksamhet och ger elever som pedagoger en tydlighet, struktur och trygghet. I den fria leken ges fantasi, kreativitet och lustfylldhet utrymme och symboliserar på så sätt fritidshemmets själ. Det handlar med andra ord inte om att bygga verksamheten på det ena eller det andra, utan att de kompletterar varandra på så sätt att eleverna har en valmöjlighet. / The purpose with our study is to compare from pupils and pedagogues point of view, the two foundations of leisure time; free play and pedagogue lead activities. The background to our study is found in the history of leisure time and its focus on the free child, but also with the increasing demands of a more didactic context in the Swedish curriculum. We use both qualitative and quantitative methods in forms of interviews and surveys. The collected data in our study is analysed from a sociocultural perspective, more specific with Lev S Vygotskijs play theory. Our result shows that pupils and pedagogues agree that activities are more popular than free play, and it is with the help of activities leisure time is defined. The result also shows that free play is important, but difficult to define and more used as a complement to activities. The conclusion that is presented in the study is that what we thought would be contrary to each other instead is dependent of each other. Activities define leisure time and provide a sense of clarity, structure and security. The free play includes values such as fantasy, creativity and amusement and symbolizes the soul of leisure time. In other words, leisure time cannot be built on either activities or free play but on collaboration between both. That collaboration gives pupils a possibility to choose.
|
57 |
De bara förutsätter att vi ska vara där... : En kvalitativ studie om hur grundlärare med inriktning mot fritidshem uppfattar sin arbetssituation / They just expect us to be there... : A qualitative study about leisure-time teachers view on their work situationBergfors, Adrian January 2020 (has links)
This study aims to examine through qualitative interviews leisure-time teachers view on their work environment and work situation, how they are affected by it and whether they believe it can be influenced. In the study, five active leisure-time teachers at different schools are interviewed about their professional practice and work situation. In the analysis of the empirical material, Aaron Antonovsky's theory of sense of coherence or SOC with comprehensibility, manageability and meaningfulness is applied. The result shows that leisure-time teachers consider that shortcomings in their physical work environment and finances limit the conditions for carrying out their work. What mainly limited and affected the leisure-time teachers was the psychological work environment where their workload was heavy and they felt they constantly needed to be in line with the primary school teacher and be available. This caused various symptoms of stress and frustration. Finally the leisure-time teachers present different approaches for influencing their work situation. / Denna studie syftar till att genom kvalitativa intervjuer undersöka hur fritidslärare ser på sin arbetsmiljö och arbetssituation, om hur de påverkas av om den samt om de anser att den går att påverka. I arbetet intervjuas fem verksamma fritidslärare på olika skolor om deras yrkesutövning och arbetssituation. I analysen av det empiriska materialet tillämpas Aaron Antonovskys teori om känsla av sammanhang eller KASAM med begriplighet, hanterbarhet och meningsfullhet. Resultatet visar på att fritidslärare anser att brister i den fysiska arbetsmiljön och ekonomi begränsar förutsättningarna att genomföra deras arbete men att det som främst begränsade och påverkade fritidslärarna var den psykosociala arbetsmiljön där arbetsbelastningen var hög och de ansåg att de ständigt behövde förhålla sig till klassläraren och vara tillgängliga. Det orsakade olika stressymptom och frustation. Avslutningsvis presenterar fritidslärarna olika tillvägagångssätt för att påverka sin arbetssituation.
|
58 |
”Jag skulle ändå vilja gå kvar, det är mycket roligare” - En studie om varför elever väljer att stanna eller sluta på fritids och vad de gör iställetLindsjö, Nikolina, Cronberg, Saga January 2020 (has links)
Elever i årskurs 4-6 slutar på fritidshemmen och vi vet inte riktigt varför eller vad de gör istället.Syfte med denna studie är att förstå vad som ligger bakom årskurs 4–6 elevers val att antingenstanna eller lämna fritids. Syftet är vidare att ta reda på vad eleverna gör på sin fritid.Frågeställningarna som vår studie utgår ifrån är följande: “Varför väljer vissa elever att sluta ochandra att stanna kvar i fritidshemsverksamheten?” och “Vad gör eleverna i årskurs 4-6 efterskolan?” och “Erbjuder fritidshemsverksamheten en meningsfull fritid för elever i årskurs 4-6enligt eleverna?”. Studien bygger på en kvantitativ studie i form av en enkätundersökning med87 elever och en kvalitativ studie i form av en gruppintervju med 4 elever, alla från samma skolai årskurs 4-6. Med hjälp av begreppen meningsfull fritid, meningsfullhet utifrån teorin KASAMoch Haglunds fyra sätt att se på fritid har vi analyserat vår empiri. I intervjuerna framkom attelevernas fritidshem låg på en annan skola vilket var en viktig orsak till varför många eleverslutat. Vår studie visade att en betydande del av eleverna ansåg att fritidsverksamheten var tråkigoch att det var viktigt om kompisarna gick där. Vi kunde se kopplingar mellan att elever tyckteatt fritidshemmet var tråkigt och dess brist på erbjudande av meningsfulla aktiviteter. Mångaelever hade fler än en organiserad fritidsaktivitet i veckan och det skulle kunna vara en anledningtill att eleverna behövde tiden mellan skolan och aktiviteten till rekreation. Underrekreationstiden ägnade sig eleverna åt att äta mellanmål, göra läxor och olika skärmbaseradeaktiviteter. Somliga elever upplevde fritidshemmets aktiviteter som meningsfulla då de varje dagerbjöd aktiviteter som eleverna tyckte om, till exempel TV- och datorspel. Det framkom även attde aktiviteter som eleverna upplever som meningsfulla var sådana där eleverna fick vara medoch bestämma, känna sig delaktiga från början till slut och där de fick social uppskattning.
|
59 |
Inkluderingsarbetet i fritidshemmet : En kvalitativ intervjustudie om inkludering av nyanlända elever på fritidshemmet / The inclusive work in school-age educare programmes : A qualitative interview study about inclusion of immigrants students in school-age educare programmes.Jasarevic, Bellmin, Barcham, Elie January 2022 (has links)
Syftet med studien är att undersöka hur fritidslärarna arbetar med inkludering av nyanlända elever i fritidshemmet. Studiens forskningsfrågor undersöker vilka arbetssätt som deltagarna använder sig av vid inkluderingen av nyanlända elever samt vilka möjligheter och utmaningar de upplever med inkluderingen. Studien genomfördes med en kvalitativ metod med semistrukturerade intervjuer som intervjumetod. Deltagarna i denna studie bestod av sex fritidslärare från tre olika skolområden. Samtliga deltagare valdes genom både ett bekvämlighetsurval och ett ändamålsenligt urval. Den insamlade data efter genomförda intervjuer analyserades och delades in i olika kategorier i form av färgkoder genom att det tillämpades en kvalitativ innehållsanalys. Resultatet visar på liknande arbetssätt som är viktiga kring arbetet med inkludering av nyanlända elever i fritidshemmet, dessa arbetssätt är: användningen av bildstöd och språkutvecklande arbetssätt. Under intervjuerna och efter analysering av dem visar det på brist i kommunikationen och information till fritidshemmet och mellan fritidslärarna, i förhållande till när de nyanlända ska börja på fritidshemmet. Detta resulterar i att inkluderingsarbetet inte blir som det är tänkt. Resultatet visar även på hur viktiga eleverna som redan går på fritidshemmet, är för inkluderingen av de nyanlända eleverna i fritidshemmet.
|
60 |
Livslångt lärande - svenskämnets betydelse i ett kunskapssamhälleBäckström, Linda, Hrafnsdóttir, Sif January 2016 (has links)
Vi vill med detta examensarbete söka oss en bild av vår samtid och de förändringsprocesser som bidragit till att vi har den skola vi har idag. Med ett ökat krav på individers förmåga att kunna anpassa sig till olika sammanhang och lära livet ut vill vi titta närmare på vilka idéer om ett livslångt lärande som framträder i Lgr11. Likaså vill vi söka oss en bild av vilken roll svenskämnet har för förverkligandet av livslångt lärande i ett föränderligt samhälle, så som det konceptualiseras i kursplanen. För att problematisera detta utför vi en kvalitativ textanalys för att kritisk granska innehållet i Lgr11, kapitel ett och två samt kursplanen för svenskämnet. Som blivande svensklärare ser vi hur spänningar mellan olika sociala, politiska, ekonomiska och kulturella diskurser kombinerat med globaliseringen av samhället skapat ett behov av att elever utvecklar kompetenser för att kunna möta ett framtida samhälle. Samtidigt som Lgr11 är tolkningsbar och innehåller kompromisser där olika instanser och intressenter försöker få inflytande på hur skolan ska formas, innehåller texterna även kvarlevor från äldre styrtexter. Häri kan det uppstå en krock mellan olika kunskapstraditioner och lärandesyn. Den kunskaps- och lärandesyn en lärare arbetar efter är avgörande för hur ovanstående teorier kommer att synliggöras i undervisningen. I ett föränderligt samhälle med ökade krav på kompetens och lärande under hela livet ställs likvärdighetsperspektivet och även demokratiuppdraget på sin spets.
|
Page generated in 0.0519 seconds