Spelling suggestions: "subject:"läsförståelse"" "subject:"äsförståelse""
351 |
Förstår du det du läser? : En litteraturstudie om lässtrategier och dess betydelse i elevers utveckling av god läsförståelse / Do you understand what you are reading? : A literature study on the importance of reading strategies for students' development of reading comprehensionKarlsson, Lina, Conyer, Taylor Anne January 2018 (has links)
Syftet med denna litteraturstudie är att undersöka vad forskning lyfter fram om hur läraren genom undervisning och arbete med lässtrategier kan möjliggöra utveckling i läsförståelse. Utifrån detta syfte tar studien sin utgångspunkt i frågeställningarna: Hur påverkar arbete med lässtrategier elevers läsförståelse? Vilken roll har läraren vid arbete med lässtrategier och läsförståelse? I litteraturstudien har olika vetenskapliga artiklar lästs och analyserats som sträcker sig från år 1984 – 2016. Undersökningsmaterialet i studien består av både nationella och internationella publikationer. Angående studiens första frågeställning visar resultat att undervisningen bör bestå av en variation av högläsning, frågor till text och diskuterande textsamtal för att möjliggöra utveckling av läsförståelse. Användning av metakognitiva strategier i undervisningen har också visat sig vara betydelsefull när det kommer till läsförståelseutveckling. Utifrån studiens andra frågeställning framkommer det att läraren har en betydande och central roll för undervisning av läsförståelse där läraren erbjuder stöd och modellering med eleverna vid arbete med läsförståelsestrategier.Genom att variera arbetssätt och metoder i undervisningen kan lärare främja elevers läsförståelse så att det bidrar till läsförståelseutveckling. Slutsatsen utifrån studiens resultat är att lärare kan utforma undervisningen på olika sätt men även att lärare behöver vara medvetna om den kunskap som krävs för att i sin tur kunna undervisa elever.
|
352 |
”En läsande klass” : En analys av läsförståelse i ett läromedel för årskurs f-3Eriksson, Michaela, Jansson, Linn January 2018 (has links)
Uppsatsen är en läromedelsanalys av två utvalda läroböcker från läromedlet ABC-klubben. Läromedlet är framtaget för årskurs f-3 i svenska och innehåller både läseböcker och tillhörande arbetsböcker. Materialet för analysen är en läsebok och tillhörande arbetsbok för årskurs 2. Uppsatsens syfte är att undersöka hur de fem läsförståelsestrategierna Reportern, Konstnären, Cowboyen, Spågumman och Detektiven från En läsande klass framställs i det valda läromedlet. Det är av intresse att undersöka detta område då läromedel används flitigt i skolans undervisning och eftersom läsförståelse har en betydande roll i dagens samhälle. De centrala begrepp och teorier som uppsatsen behandlar är: läsning, läsningens dimensioner, läromedel och läroplanens syn på läsförståelse. Den tidigare forskning som ligger till grund för uppsatsen är studier om Questioning the Author, Reciprocal Teaching och Transactional Strategies Instruction som En läsande klass utgår ifrån. Metoden för analysen är en kvalitativ textanalys där tillvägagångssättet bygger på att färgkoda läseboken och arbetsboken för att synliggöra de olika strategierna. Resultatet av analysen visar att eleverna får möta och arbeta med alla fem läsförståelsestrategier från En läsande klass. Strategierna framställs dock på olika sätt och ges olika stort utrymme i läromedlet. En del strategier framkommer mer i arbetsboken medan andra strategier syns tydligare i läseboken. Strategin Reportern ges mest utrymme i läromedlet och den syns dessutom i både läseboken och arbetsboken. Eftersom alla fem strategier inte framställs lika tydligt i läromedlet har läraren en viktig roll att synliggöra strategierna för att ge eleverna möjlighet att arbeta med dessa.
|
353 |
Läsförståelse : En kvalitativ studie om sex lärares beskrivningar av läsförståelseundervisningen i årskurs 1 och 2 / Reading comprehension : A qualitative study of six teacher’s descriptions about reading comprehension in courses 1 and 2Berntzen, Agnes January 2018 (has links)
Undersökningar från PISA visar att läsförståelsen i Sverige har varit dalande i flera år. Densenaste undersökningen från 2015 visar dock motsatt resultat. Syftet med dennakvalitativa studie är att ta reda på hur lärare arbetar medläsförståelseundervisning. Forskningsfrågorna i studien är Vad beskriverlärare utifrån sina egna erfarenheter är betydelsefulla inslag i undervisningenför elevers läsförståelseutveckling? Hur utmanar och stöttar lärarna enskildaelever i läsförståelseutvecklingen? Studien grundar sig på den sociokulturellateorin och beskriver att elevers läsförståelseutveckling sker i ettsocialt samspel, när lärare vägleder, stöttar och utmanar eleverna. Resultatetvisar att högläsning, grupparbete och att motivera eleven är betydelsefullainslag i undervisningen. Elever stöttas med hjälp av olika redskap såsomdigitala enheter eller läshjälp från läraren.
|
354 |
I ljuset av Skam : Om den norska tv-serien Skams påverkan på svenska elevers norska språkförståelse och språkattityderStrömgren, Elias January 2017 (has links)
År 2016 vann den norska Tv-serien Skam Foreningen Nordens språkpris på grund av sin förmåga “[...] til å engasjere et ungt nordisk publikum, styrke forståelsen av skandinaviske språkvariasjoner og bygge opp positive holdninger til nabospråkene i Norden”. Men i vilken grad stämmer då detta? Denna uppsats har genom en enkätstudie i tre högstadieklasser i Uppsala undersökt niondeklassares norska ord- och läsförståelse, norska språkbruk och vilka attityder de har till Norge och norskan. Svaren har satts i förhållande till deras uppgivna konsumtion av tv-serien Skam. Resultaten bekräftar Foreningen Nordens påstående om Skams effekter. De som sett Skam har som grupp bättre norsk ord- och läsförståelse, använder till viss del norska ungdomsslang och har mer positiva attityder till Norge och norskan. Undersökningen har även visat att de informanter som inte talar svenska hemma eller som både talar svenska och ett annat språk hemma överlag har sämre norsk läsförståelse än de informanter som bara talar svenska hemma. Denna skillnad i språkförståelsen finns dock inte bland de informanter som sett Skam oavsett deras språkliga bakgrund. Uppsatsen har även ett didaktiskt perspektiv då den undersöker hur Skam kan användas i skolans norskundervisning i svenskämnet.
|
355 |
Multimodala texter : en studie om lärares uppfattning om multimodalatexter i svenskundervisningen / Multimodal texts : a study about teachers understanding of multimodaltexts in Swedish teachingAlexandersson, Malin, Gabeljic, Medina January 2018 (has links)
Detta examensarbete studerar hur mellanstadielärares syn på och förståelse av multimodala genrer, som exempelvis serier och serieromaner, ser ut. Arbetet kommer även att studera hur dessa lärares syn på läsundervisning och läsförståelse ser ut. Multimodala genrer är något som forskning har visat bör användas i nuläget i skolorna, därav undersökningens uppkomst. I Läroplan för grundskolan, förskoleklassen och fritidshemmet 2011: reviderad 2017 (Lgr 11) står det att eleverna ska få nödvändiga kunskaper så att de kan delta i samhället. Det betyder att kunskaper behöver läras ut för att eleverna dels ska kunna förstå dagens samhälle med allt mer ökad digitalisering, dels för att kunna nyttja kunskaperna i samhället. I centralt innehåll i Lgr 11 står det att eleverna ska kunna läsa texter som kombinerar bild med ord. Syftet med detta examensarbete är att undersöka lärares syn på och förståelse av materialet. I examensarbetet används kvalitativa intervjuer som metod. Vi har till denna studie intervjuat sex mellanstadielärare som undervisar i svenska. Två av skolorna är belägna i en stad och en i landsbygden. Syftet med intervjuerna var att komma fram till lärarnas erfarenheter av, förståelse av och syn på multimodala genrer, specifikt serier och serieromaner, läsundervisning och läsförståelse. Vi använde oss av både strukturerade och öppna frågor under intervjuerna. Analysen består av intervjupersonernas svar (Lantz 2007). Till analysen användes två olika analysmetoder, tematisk analys och mönster. Tematisk analys handlar om intervjupersonernas arbetsplatser och att de ska jämföras. Detta gjordes övergripande via en tabell. Mönster handlar om att teman ska utvinnas från insamlingsmaterialet. De teman som kunde utvinnas var motivation/kul att läsa, lärares syn på multimodala genrer, lärares erfarenheter av multimodala genrer och hur lärare arbetar med läsning. Utifrån vår analys framkom det att samtliga lärare inte använder sig av multimodala texter i nuläget och att hälften av lärarna har en relativt negativ syn på materialet. Det framkom även att lärarna arbetar på varierande och olika sätt vad gäller läsning och läsförståelse.
|
356 |
Läsförståelsemetoder : - En läromedelsanalys av två kursböcker på Grundlärarprogrammet i ämnet svenska.Enoksson, Alexandra January 2018 (has links)
Uppsatsen analyserar Monica Reichenbergs bok Vägar till läsförståelse: texten, läsaren, samtalet (2014) och Barbro Westlunds bok Att undervisa i läsförståelse: lässtrategier och studieteknik (2012). Syftet med analysen är att undersöka vad blivande lärare erbjuds när det gäller specifika metoder och arbetssätt i två av de läromedel som används i grundlärarutbildningen med avseende på undervisning i läsförståelse i skolan. Fokus ligger på vad böckerna innehåller när det gäller olika metoder som används i arbetet med elevers läsförståelse. Men även lärarens roll i undervisningen av metoderna och hur läroböckerna stämmer med läroplanen avseende undervisningen i läsförståelse. Uppsatsen utgår från metoden komparativ analys och fokuserar på likheter och skillnader genom att systematiskt undersöka vad som har tagits med eller uteslutits och vad som betonas eller tonas ner Analysen visar att medan Reichenberg fördjupar sig mest i faktatexter fördjupar sig Westlund i olika slags texter exempelvis skönlitteratur och faktatexter och Westlunds bok går mer på djupet än Reichenbergs bok som är mer kortfattad. Innehållet i båda böckerna ger mycket kunskaper om läsförståelse, olika metoder och arbetssätt och stämmer väl ihop med läroplanen för grundskolan för att eleverna ska ha möjlighet att nå målen i läsförståelse.
|
357 |
"Först rättar jag till luggen" : Nioåringars berättelser om sina literacypraktikerNygren, Cecilia January 2018 (has links)
Sammanfattning Syftet med denna studie är att ta del av och göra en analys av tio elevers berättelser om sina literacypraktiker. Den teoretiska ingången i studien är ett sociokulturellt perspektiv vilket medför en förståelse av lärande som något som människan gör i samspel med andra i olika sociala, materiella och kulturella kontexter (Säljö, 2014a). Utifrån denna förståelse syftar undersökningen till att närmare undersöka specifika aspekter av goda läsares literacypraktiker, samt hur dessa kan förstås i relation till olika sociala, materiella och kulturella kontexter i barnens liv. Studien är av kvalitativ ansats och utgår från djupintervjuer genomförda med tio elever bedömda att ha en god läsförståelse. Elevernas medverkan baseras på resultat från både muntliga och skriftliga normerade test (Lundberg, 2001; Järpsten & Taube, 2010; Skolverket, 2015). Av det huvudsakliga resultatet framgår att samtliga elever använder sig av både medvetna och omedvetna literacypraktiker. Till de medvetna literacypraktikerna hör att läsa långsamt, läsa om ord och innehållet i texten samt att utgå från bilderna. De omedvetna literacypraktikerna är att skapa inre bilder, koppla texten till egna erfarenheter, leva sig in i karaktären samt omvandla text till rörliga bilder. Av studien framgår också att föräldrarna kommunicerar ett engagerat förhållningssätt till skolan och skolkunskaper. Detta görs i form av andra läroböcker som föräldrarna förser sina barn med vilket även visar sig i gemensamma utmaningar i olika skolämnen samt läsprojekt i form av bokklubbar. Nyckelord: Literacypraktiker, family literacy, årskurs 3, läsförståelse, goda läsare
|
358 |
“Det är ju diskussionen man vill åt” : Hur lärare uppfattar läsförståelse och beskriver sin läsförståelseundervisningPetersson, Carina, Morell, Melanie January 2018 (has links)
Forskning visar att elever behöver en god läsförståelse för att kunna inhämta kunskap i skolan. På grund av det är det relevant att strukturerat arbeta med läsförståelsestategier eftersom det leder till en bättre läsförståelse hos elever. Därför syftar studien till att undersöka vad lärare i grundskolans tidigare år har för uppfattningar om läsförståelse och läsförståelseundervisning i svenskämnet. De forskningsfrågor vi sökt svar på är: “Vad innebär läsförståelse för lärare?” samt “Hur beskriver lärare arbetet med läsförståelse?”. Den metodologiska ansatsen i studien är fenomenografiskt inspirerad då den syftar till att beskriva och analysera människors olika sätt att uppfatta fenomen. Empirin består av semistrukturerade intervjuer med sju stycken verksamma lärare i grundskolans tidigare år. Resultatet visar att lärarna anser att läsförståelse är något elever behöver under sin skolång men även i deras framtida roll som goda samhällsmedborgare. Dock leder inte detta automatiskt till att alla lärarna bedriver läsförståelseundervisning i den mån de önskar. Utifrån resultatet dras slutsatsen att lärarnas uppfattningar om läsförståelse inte stämmer överens med i hur stor utsträckning de väljer att bedriva en undervisning som främjar läsförståelsen. Vidare forskning kan därmed vara att undersöka om lärares uppfattningar av läsförståelse överensstämmer med i vilken utsträckning hen väljer att bedriva en strukturerad läsförståelseundervisning, detta görs lämpligen via observationer för att kunna komplettera intervjumaterial.
|
359 |
Matematiklärares upplevelser om elevers lässvårigheter i matematiken på högstadiet och på gymnasietHolm, Ingela, Linda Flodén, Linda Flodén January 2018 (has links)
Enligt olika PISA-undersökningar under flera år har elevers matematikkunskaper fortsatt att sjunka. Enligt undersökningarna finns det ett högt samband mellan läsning och matematik. Matematik finns överallt och är viktigt i dagens skola. Det är av stor betydelse att eleverna får det lässtöd de behöver i matematiken. Elever som har lässvårigheter kan även ha svårigheter i matematik. Många elever som börjar gymnasiet saknar grundläggande kunskaper i matematik enligt Madeleine Löwing (2004). Syftet med vår undersökning är att genom intervjuer med åtta matematiklärare ta reda på deras upplevelser om hur svårigheter med läsförståelse märks i matematiken. I den här studien har vi använt oss av fenomenologisk forskningsansats för att försöka ta reda på matematiklärares upplevelser om hur, och om, elevers läsförståelse framträder i matematiken. När en fenomenologisk ansats används innebär det att sätta sig in i och att försöka förstå den livsvärld och de erfarenheter intervjupersonerna upplever att de har. Vårt empiriska material är inspelade intervjuer med åtta matematiklärare. Våra frågeställningar har varit följande: Hur upplever matematiklärare att elevers lässvårigheter framträder i matematiken? Hur upplever matematiklärare att de anpassar undervisningen för elever som är i lässvårigheter? Resultatet visar att de intervjuade matematiklärarna upplever att elevers lässvårigheter upptäcks i matematiken genom att de ofta vänder på siffror, har svårt att avkoda texter, vill ha uppgifter upplästa, blir passiva i det självständiga arbetet och vill ha längre tid på prov. Samtliga respondenter lyfter att de behöver prova sig fram för att hitta anpassningar som passar eleven, då olika anpassningar passar olika bra till olika elever. De anpassningar som majoriteten av matematiklärarna lyfter under våra intervjuer är exempelvis olika presentationssätt i undervisningen, förklara ord och begrepp, diskutera matematik och skapa egna matematiska texter.
|
360 |
En studie om undervisning i läsförståelse - Från då till nu : Pedagogers livsberättelser om erfarenheter och reflektioner från sin undervisning i läsförståelse under sina verksamma år i yrketThunell, Madelene January 2018 (has links)
Studiens syfte var att med ett historiskt perspektiv undersöka, utifrån ett förändrat behov i samhället gällande behoven av att kommunicera och förstå texter, synen på läsförståelse och framförallt hur undervisningen i detta har sett ut genom åren. Studien utgick från den kvalitativa metodansatsen Livsberättelser och baserades på 7 intervjuer med pedagoger som varit verksamma i skolan i många år. Avsikten var att enligt den fenomenologiska erfarenhetsfilosofin söka kunskap och förståelse genom andra människors tolkningar och erfarenheter. Bakgrunden bestod av en beskrivning utifrån litteratur och befintlig forskning om lärarens roll i läsförståelseundervisning samt vikten av att undervisa både strukturerat och explicit i läsförståelsestrategier. Resultatet visade att undervisningen i många år enbart har handlat om att lära barn att läsa, avkoda och att förståelsen då troddes komma automatiskt. Forskning har visat att det krävs en mer explicit undervisning och studiens resultat visade att denna typ inte återfanns i skolan förrän de senaste åren. Slutsatsen var att det har hänt en hel del i skolan kring undervisning i läsförståelse men att det har tagit tid. Det visade sig även finnas en del kvar att utveckla och att den bästa utvecklingen skedde tillsammans i ett kollegialt lärande.
|
Page generated in 0.0503 seconds