Spelling suggestions: "subject:"risksamhälle"" "subject:"fisksamhälle""
21 |
Oro för brott – ett storstadsfenomen? : En kvantitativ studie om oro att utsättas för brott utifrån regionala skillnader i Sverige.Afola, Beata January 2021 (has links)
Att känna oro för att utsättas för brott beskrivs i tidigare forskning som en företeelse ojämnt fördelad inom Sverige beroende på bostadsort. Utöver detta förklaras det finnas en klyfta mellan gruppers faktiska utsatthet för brott och den oro som finns över att utsättas. Därför syftar denna studie till att undersöka eventuella regionala skillnader i nivåer av oro för brott och huruvida variationerna kvarstår efter att individuella faktorer har undersökts. Detta görs utifrån en kvantitativ ansats. Oro för brott mäts utifrån tre brottstyper: oro att utsättas för rån/misshandel, oro att utsättas för stöld och oro att utsättas för sexualbrott. Studien utgår från två teoretiska ramverk: rutinaktivitetsteorin och risksamhället som teoriområde för att förklara varierande nivåer i oro för brott på områdesnivå och individuell nivå. Datamaterialet som studien baseras på är inhämtat av Brottsförebyggande rådet i den Nationella trygghetsundersökningen 2018. För att uppfylla syftet tillämpas linjär sannolikhetsmodell (LPM) och logistisk regressionsanalys som analysmetoder. Resultat visar att nivåerna av oro för brott tycks prägla storstadsregionerna i störst utsträckning, dock har även större städer högre nivåer än de mindre städerna. Dessutom verkar även oro inför att utsättas för de olika brottstyperna kännetecknas av individuella egenskaper. I diskussionsavsnittet analyseras resultaten utifrån tidigare forskning och teorier, varpå oro att utsättas för brott argumenteras vara sammanlänkat med rutinaktiviteterna i stadskontexter. Vidare förstås de påvisade individuella variationerna kännetecknas av den egna utsattheten för risk givet brottstypen.
|
22 |
Din tonåring och alkoholen : en kvalitativ studie om Systembolaget och IQ:s kommunikationskampanjerBårdén, Nelly, Johansson, Therese January 2023 (has links)
Studien undersöker hur vårdnadshavare till tonåringar mellan 15-18 år ser på kampanjmaterial från IQ och Systembolaget, vidare hur detta formar konversationerna från vårdnadshavarnas perspektiv om ämnet alkohol. Studien utförs i tre intervjuer i form av fokusgrupper med vårdnadshavare till tonåringar. I intervjuerna fick deltagarna ta del av fem olika kampanjer från både Systembolaget och IQ som är riktade till just vårdnadshavare kring ämnet alkohol och minderåriga. De teoretiska ramverk i studien är encoding/decoding av Stuart Hall (1973), Risksamhället av Ulrich Beck (2009) samt Tvåstegshypotesen av Lazarsfeld och Katz (1955). Målet är att se om dessa kampanjer når ut till den tänkta målgruppen, om kampanjerna används som stöd i konversationerna mellan vårdnadshavare och tonåringar samt vilka faktorer som spelar en roll i konversationerna kring alkohol. Analysmetoden som används är tematisk efter Braun och Clarkes (2006). Där ska vi generalisera mönster och hitta teman i svaren. Resultatet vi fick fram genom studien visar att kampanjmaterialet som finns är tillgängligt om behovet finns. De använder materialet till en viss del som stöd i konversationerna och de anser att det är en efterfrågestyrd kommunikation.
|
23 |
UPPLEVELSE AV EN OSÄKER FRAMTID OCH ETT HOTAT SVERIGE : En hermeneutisk studie om upplevelsen av ett krig i Europa och de eventuella konsekvenserna för SverigeGranlund, Madeleine, Nord, Linnea January 2022 (has links)
No description available.
|
24 |
Organiserad brottslighet och terrorism : En komparativ diskursanalys av synen på dessa fenomen i svenska riksdagstryck / Organized crime and terrorism : A komparativ discourse analysis of the view on these phenomena in Swedish Government Official ReportsJarlengrip, Karl January 2008 (has links)
<p>The aim of this study was to find out if the use of the concepts ‘terrorism' and ‘organized crime' has changed after the event on 11 September, 2001 when terrorists attacked World Trade Center and Pentagon. In this study I make use of discourse theory in a way which is inspired by the writings of Winther Jorgensen and Phillips. Knowledge acquired through this research has been primarily generated from two Swedish Government Official Reports concerning questions arising from introducing secret police surveillance. In these reports, there are many opinions from authorities whom have given their thoughts on introducing new ways of policing which are very interesting to analyze. The results shows that the ways the concepts have been used have changed after the terrorists attacks. The same holds true for how the authorities describe their will to combat crime. Terrorism has been described as something that pose a near none existent problem before the terrorist attack, afterwards it is described as a risk that poses a major threat to the whole society. The organized crime has been described as something which has been going from a relatively controllable problem to one that undermines the judicial system and the democratic state.</p>
|
25 |
Organiserad brottslighet och terrorism : En komparativ diskursanalys av synen på dessa fenomen i svenska riksdagstryck / Organized crime and terrorism : A komparativ discourse analysis of the view on these phenomena in Swedish Government Official ReportsJarlengrip, Karl January 2008 (has links)
The aim of this study was to find out if the use of the concepts ‘terrorism' and ‘organized crime' has changed after the event on 11 September, 2001 when terrorists attacked World Trade Center and Pentagon. In this study I make use of discourse theory in a way which is inspired by the writings of Winther Jorgensen and Phillips. Knowledge acquired through this research has been primarily generated from two Swedish Government Official Reports concerning questions arising from introducing secret police surveillance. In these reports, there are many opinions from authorities whom have given their thoughts on introducing new ways of policing which are very interesting to analyze. The results shows that the ways the concepts have been used have changed after the terrorists attacks. The same holds true for how the authorities describe their will to combat crime. Terrorism has been described as something that pose a near none existent problem before the terrorist attack, afterwards it is described as a risk that poses a major threat to the whole society. The organized crime has been described as something which has been going from a relatively controllable problem to one that undermines the judicial system and the democratic state.
|
26 |
Fallstudie över Linköpings lokala Agenda 21 handlingsplan. Undersökning av övergripande ståndpunkter för utformning samt målgenomförande för sektorsområdet energi / A Casestudy of Linköping local Agenda 21 documentplan. Examination of the comprehensive standpoints to design and goalimplementation off the sectorarea enegyGranskär, Malin January 2002 (has links)
<p>Denna studie är en undersökning av vilka grunder som den lokala Agenda 21-handlingsplanen för Linköpings kommun vilar på och hur genomförandet av mål ser ut. Jag har i min undersökning utgått från en kvalitativ textanalys. Syftet med studien var att granska energisektorns målformuleringar och målgenomförande samt att se om dessa kunde kopplas till nationella och internationella utgångspunkter. Studien syftar även till att utreda hur framtagandet av handlingsplanen fortskridit och vilka nationella och internationella mål som kan kopplas till detta arbete. </p><p>Det som framkom avmin undersökning är att kommunens arbete med att identifiera handlingsplanens olika sektorsområden och visioner till stor del utgått från kommunens tidigare miljöarbete. Det största inflytandet från högre nivå kommer framförallt från det nationella planet. De fyra av" Det Naturliga Steget" utformade systemvillkoren tillsammans med övergripande mål från propositionen 1990/91:90 är de som framstår mest. </p><p>Resultat av genomförande av de mål som ingår i denna studie är av olika karaktär. För målen"Produktion av el och värme i Linköping ska ske med minst 75 % förnyelsebara energikällor", och "Kretsloppsanpassade fjärr- och närvärmesystem ska ha börjat byggas ut i större orter som Linghem, Vikingstad och Sturefors. Fjärrvärmenätet i staden och dess ytterområden ska ha kompletterats", har åtgärderna lett till att fjärrvärmekunderna ökat kraftigt samtidigt som produktionen av energi som sker med förnyelsebara energikällor ökat. Resultaten från de åtgärder som satts in för målet "Ytterligare tio vindkraftverk ska har uppförts i Linköpings kommun", går inte att påvisa. Detta beror på att inga insatser i form av uppbyggnad av fler vindkraftverk skett då Linköping inte har tillräckliga vindförhållanden. För det sista målet som utreds under energiområdet, "Elförbrukningen per invånare ska ha minskat med 15 % jämfört med 1996", finns inte heller några direkta resultat att påvisa. De åtgärder som emellertid genomförts för detta mål har visat sig vara bristfälliga och för få och leder inte till att målet kommer att uppnås. Dessa åtgärder är inte enligt min undersökning ett steg mot en hållbar utveckling. För att nå upp till målet inom avsatt tid bör nya åtgärder planeras. Tre av de fyra målens insatser i form av åtgärder kan som ett första steg sägas i leda mot en långsiktigt hållbar utveckling.</p>
|
27 |
Historiska beslut, ojämlikhet och maktpositioner i klimatarbetet : Landsbygdskommuners möjligheter och hinder att bli fossilfria till senast år 2045 / Historical decisions, inequalities and power in climate action : Possibilities and barriers for rural municipalities to become fossil-free by the year 2045Björkholm, Ruth January 2020 (has links)
Grunden till uppsatsen är Sveriges klimatpolitiska ramverk där följande mål satts upp: “senast år 2045 ska Sverige inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp.” (Naturvårdsverket 2019b). Landsbygden är i fokus och relationen mellan stad respektive land beskrivs liksom attityder och beteenden kopplat till klimatfrågan. Uppsatsen berör därigenom historiska beslut, ojämlikheter och maktpositioner som ligger till grund för de förutsättningar som landsbygden har idag. Intervjuer med landsbygdskommuner har gjorts vilket syftar till att kunna studera möjligheter och hinder för landsbygden att bli fossilfri till senast år 2045. Genom en kvalitativ innehållsanalys lyfts för- och nackdelar inom sju teman som påverkar förutsättningar och därmed också möjligheter och hinder i landsbygdskommuner arbete i målet. För att kunna diskutera ämnet djupare beskrivs teorierna path dependency, ekologisk modernisering, risksamhället, politisk ekologi samt centrum/periferi-teorin. Uppsatsen diskuterar bland annat hur samarbete kan påverkas genom maktrelationer liksom förklarar hur landsbygden befinner sig i en inlåsning på grund av tidigare beslut som samhället har tagit. Beslut som lett till hinder i nuvarande och framtida arbete. Det belyses även hur viktigt det är med ett personligt engagemang när landsbygdskommunerna ska ta sig an klimatfrågan. / The essay is based on Sweden's climate policy framework where the following goals have been set: "by 2045, Sweden will have net zero carbon dioxide emission, in order to achieve negative emissions thereafter." (Naturvårdsverket 2019b). The countryside is the focus of the essay, where the relationship between city and countryside is described as well as attitudes and behaviors linked to climate change. The essay refers to historical decisions, inequalities and power, factors that shaped the rural areas and their conditions to work with climate mitigation and adaptation. Interviews with rural municipalities have been conducted, which aims to study the possibilities and barriers for the countryside to become fossil-free by the year 2045. A qualitative content analysis highlights the pros and cons of seven themes that affect the conditions both opportunities and obstacles in rural municipalities work to reach the target. To be able to discuss the topic more deeply, following theories are described; path dependency, ecological modernization, the risk society, political ecology and the center-/periphery theory. The essay discusses how cooperation can be affected by power and explains how the countryside is in lock-ups depending on historical decisions, which leads to obstacles in current and future work. It is also highlighted how important it is with a personal commitment when the rural municipalities work with climate mitigation and adaptation.
|
28 |
Synen på risker, riskfylld lek och säkerhet i förskolans utemiljö hos förskolans olika aktörer. : En analys av en förskoleverksamhets syn på risker och säkerhet, samt dess påverkan på barns vardag. / The view of risks, risky play and safety in the preschool's outdoor environment from the preschool's various actors. : An analysis of a preschool business's view of risks and safety, as well as its impact on children's everyday lives.Averhäll, Linda January 2020 (has links)
Arbetets syfte var att undersöka hur de olika aktörerna; förskollärare, rektorer och huvudmän, ser på begreppen risk och riskfylld lek och vilka pedagogiska konsekvenser deras syn har på barns möjlighet till riskfylld lek på förkolans utegård. Kvalitativa intervjuer har gjorts i en kommun, på två förskoleenheter där frågor om risker och säkerhet i förskolans ställts. För att analysera svaren användes det sociokonstruktionistiska perspektivet för att få fram hur aktörernas syn på begreppen skapar en gemensam kunskapssyn som sedan blir rådande i verksamheten. Resultatet visar att begreppen risk och riskfylld lek är relativt oreflekterat och att det associeras med fara och skador men även utveckling och utmaning. Framkommer gör även en ambivalens i att hålla barnen säkra samtidigt som de ska få utmanas och utvecklas. Resultaten visar också att de pedagogiska konsekvenserna av det säkerhetstänk som finns inom förskolans verksamhet är stora, bland annat genom mycket borttaget material och ständiga riskbedömningar.
|
29 |
Stoppa 5G! Risk, rädsla och misstro online : En multimodal diskursanalys av den 5G-kritiska rörelsen på FacebookWikberg, Matilda January 2021 (has links)
Den moderna informations- och kommunikationsteknologin har inneburit genomgripande förändringar av vårt sätt att leva och kommunicera men nya tekniker har också mötts av skepticism och väckt kontroverser. Ett aktuellt exempel är motståndet mot den femte generationens mobilnät, 5G. Trots att det inom den etablerade vetenskapen saknas stöd för att 5G skulle utgöra en hälsofara har en växande antistrålningsrörelse hävdat att tekniken för med sig nya och ökade strålningsrisker. I den här uppsatsen utforskas den svenska 5G-kritiska rörelse som vuxit sig stor på Facebook. Syftet är att undersöka hur risk, rädsla och misstro i relation till mobilnätet 5G konstrueras diskursivt inom den 5G-kritiska rörelsen, med utgångspunkt i två av de största och mest aktiva 5G-kritiska grupperna på plattformen. Uppsatsen utgår från en socialkonstruktionistisk ansats och fokuserar tre analytiska teman: risk, rädsla och misstro. Dessa teman ligger även till grund för det teoretiska ramverket som utgår från Ulrich Becks (2012) risksamhälle och Frank Furedis (2006) teori om rädslokulturer. Studien bygger på en netnografisk insamlingsmetod där såväl språkligt som visuellt innehåll har samlats in och analyserats i en multimodal diskursanalys. Analysresultaten visar att risk, rädsla och misstro konstrueras via ”versioner av världen” där riskerna med 5G framställs som verkliga, akuta och hotande och där makthavande aktörer porträtteras som opålitliga, korrupta och inkompetenta. Dessa diskursiva mönster är såväl språkliga som visuella; de sker inte bara genom meningsskapande ordval, narrativ och tecken utan också genom användning av så kallade internetmem och emojis. Studiens resultat visar också att sociologiska perspektiv på risk, rädsla och misstro kan fördjupa förståelsen för dessa konstruktioner och ge perspektiv på hur rörelsen förhåller sig till det omgivande samhället. Analysen tyder på att de definitionsstrider och olika rationalitetsanspråk som Beck (2012) har beskrivit som typiska för risksamhället också präglar konstruktionen av riskerna med 5G. Furedis (2006) rädsloteman fördjupar vidare förståelsen för hur risker tillskrivs ett hotfullt innehåll genom sociala och kulturella processer. Dessutom visar analysen på att misstro gentemot etablerad expertis kan leda till framväxten just den alternativa expertis som såväl Beck som Furedi har beskrivit. Samtidigt tycks social organisering online också innebära vissa nya förutsättningar som har potential att förflytta traditionella maktpositioner som finns beskrivna i teorin. / Modern information and communications technology has brought about radical changes in the way we live and communicate. However, new technologies have also sparked scepticism and created controversies. A recent example is the opposition to the fifth-generation mobile network technology, 5G. According to the established science community, there is no evidence that 5G would pose a health hazard. Still, a growing anti-radiation movement has claimed that the technology will cause new and increased radiation risks. This essay explores the Swedish 5G critical movement that has grown large on Facebook. The aim is to examine how risk, fear, and mistrust in relation to the mobile network 5G are constructed discursively within the 5G critical movement, based on two of the largest and most active 5G critical groups on the platform. Drawing on a social constructionist approach, the study focuses on three analytical themes: risk, fear, and mistrust. These themes also form the basis of the theoretical framework, consisting of perspectives from Ulrich Beck’s (2012) risk society and Frank Furedi’s (2006) theory on culture of fear. The study is based on a netnographic collection method where both linguistic and visual data have been collected and analysed in a multimodal discourse analysis. The result of the analysis shows that risk, fear, and mistrust are constructed via "versions of the world" in which the risks of 5G are presented as real, acute, and threatening and actors in power are portrayed as unreliable, corrupt, and incompetent. These discursive patterns are both linguistic and visual; they take place not only through meaningful choices of words, narratives, and signs but also by using so-called internet memes and emojis. The results also show that sociological perspectives on risk, fear, and mistrust can deepen the understanding of these constructions and provide perspectives on how the movement relates to the surrounding society. The analysis indicates that the definitional struggles and different claims of rationality that Beck (2012) has described as typical for the risk society also characterize the construction of risks related to 5G. Furedi’s (2006) themes of fear also deepens the understanding of how risks are assigned a threatening content through social and cultural processes. Moreover, the analysis reveals that distrust of established expertise can lead to the emergence of an alternative expertise, which has been described by both Beck and Furedi. However, the results also suggest that social organization online entails some new conditions that have the potential to shift traditional positions of power described in theory.
|
30 |
Källsortera mot en hållbar utveckling : En kvantitativ undersökning om källsorteringsvanor hos Halmstads invånareTörnqvist, Johanna January 2021 (has links)
Idag finns det en större medvetenhet när det talas om klimatet och arbetet mot en hållbar utveckling har ökat. En del av avfallet tas inte hand om ordentligt idag vilket gör att en stor källa till energiomvandling inte tas hand om. Samverkan mellan hanteringen av avfallet och invånarnas attityd till källsorteringen är ett sätt att kunna uppnå en hållbar samhällsutveckling. Problemet med avfallet handlar i sin tur om hur varje person källsorterar, där det finns en förbättringspotential. Källsortering är en självklarhet för somliga men inte för alla, denna studien syftar till att med hjälp av en kvantitativ undersökning besvara frågeställningarna och undersöka hur Halmstad kommuns invånare ser på källsortering och deras källsorteringsvanor. De teoretiska perspektiven som behandlas i studien är risksamhället, miljösociologi och kollektivt medvetande. Studien visar på att det är olika faktorer som spelar roll vid källsortering och i synnerhet sorteringen av matavfall. / Today there is a bigger awareness when it comes to the climate and the work towards sustainable development has increased. A large part of the waste is not taken care of properly today which means that a large source of energy conversion is not taken care of. A collaboration between the management of waste and the inhabitants attitude to recycle, is a way of achieving sustainable societal development. The problem with waste is in turn about how each person recycle today and that there is a potential for improvement in it. Recycling is obvious to some people but not for everyone, this study aims to use a quantitative survey to answer the questions and investigate how Halmstads residents view of recycling and their recycling habits. The theoretical perspectives covered in the study are the risk society, environmental sociology and collective consciousness The study shows that there are various factors that play a role in recycling and in particular the sorting of food waste.
|
Page generated in 0.0477 seconds