331 |
Hur arbetar förskollärare med barnlitteratur i förskolan utifrån Läroplanen?Jeppsson, Marcus, Askegård, Greta January 2007 (has links)
Abstract Barns litterära intresse skapas i de tidiga åren. Förskolan har del i detta intresseskapande. Genom att lärarna på förskolan använder en pedagogisk teori eller planerat arbete med barnlitteratur kan de göra skillnaden för om barn tar till sig denna kulturform. Det svenska skolsystemets mål är att eleverna skall lära sig alla sätt språket kan användas på. Vi hade som syfte att försöka förstå hur förskollärare arbetar med att förankra barnlitteratur hos barn inom förskolan utifrån Läroplanens direktiv. För att kunna få information om detta arbete gjorde vi en undersökning bestående av fyra kvalitativa intervjuer med förskollärare. Resultatet vi fick fram ur intervjuerna var att arbete med barnlitteratur görs omedvetet från Läroplanen. De deltagande lärarna hade klara tankar och resonemang om hur de såg på litteratur som inslag i förskolans verksamhet. Återkommande svar om aktiviteter med barnlitteratur som grund i förskolan var besök på bibliotek och regelbundna lässtunder.
|
332 |
Kära barn : En undersökning av kärleken i barnlitteratur / Children in love : In children's literatureSörman, Oskar January 2009 (has links)
Syftet med arbetet är att se hur kärlek skildras i barnlitteratur, för att ha det som utgångspunkt för diskussion om kärlek i skolan. Jag valde att studera litteratur som definierar barnlitteraturen och beskriver dess historia. Den tidigare forskning som jag hittat inom det valda området, har jag varit i form av faktaböcker för barn. I litteraturgenomgången tar jag även upp olika metoder för boksamtal, där alla får möjligheten att våga uttrycka sig. För själva undersökningen valde jag att analysera barnböcker utifrån kriterierna att de skulle passa till elever i skolår fyra till sex och vara moderna så att eleverna lättare kan relatera till dem. Böckerna handlar huvudsakligen om kärlek men jag avgränsade mig ifrån sexuellt innehåll. Resultatet visar på att barnlitteraturen är användbar i boksamtal om kärlek. Det är viktigt att se hur kärleken skildras i böckerna för att kunna lyfta fram olika sidor av den i samtalen. Ur flickor och pojkars perspektiv, lycklig och olycklig kärlek, olika skeden som till exempel bli ihop, vara ihop och göra slut. Det är alltid viktigt som lärare att vara medveten om vad det är för litteratur som eleverna läser för att få bra diskussionsunderlag. / The purpose of the study was to see how love is depicted in children’s literature, to have it as a basis for discussion about love in school. I chose to study literature, which defines children’s literature and describes it’s history. The previous research in the subject, was only available in form of factual books for children. I also discussed different methods of book talks, which gives everyone the oportunity to express themselves. For the study itself, I chose to analyze children’s books based on criteria that would fit the students in grades four to six and to be modern, so that students can relate to them. The books are mainly about love, but not about sexual relationship. My results show that children’s literature is useful in book circles about love. However, it is good to see how love is depicted in the books in order to highlight different aspects of love. The girls and boys' perspective, good and bad love, get back together, be together and brake up. It is always important that the teacher is aware of what kind of literature the students read to get a good discussion. / Examensarbete/c-uppsats
|
333 |
Barnlitteraturens betydelse i förskolan : en studie om pedagogers arbete med lässtunder i språkutvecklande syfteGustafsson, Camilla, Pedersen, Carolin January 2013 (has links)
Studiens syfte är att undersöka hur ett urval pedagoger på ett begränsat antal förskolor arbetar med lässtunderna för att främja barns språkutveckling. Studien tar sin utgångspunkt i Statens offentliga utredningar (SOU), Skolverket, forskare, teoretiker och författare som diskuterar på vilket sätt pedagoger kan arbeta med lässtunderna i förskolan för att påverka barns spårkutveckling. Som teoretisk utgångspunkt använder denna studie den sociokulturella teorin som Vygotskij förespråkar. Den empiriska delen består av fyra semistrukturerade intervjuer och den metodologiska utgångspunkten är kvalitativ. Resultatet visar på att pedagogerna är nöjda i arbetet med barns språkutveckling utifrån förskolans förutsättningar. Pedagogerna beskriver barnlitteraturen som betydelsefull för barns språkutveckling. Lässtunderna uppstår oftast spontant enligt pedagogerna och för att barnen ska varva ner. Däremot sker de planerade lässtunderna när barnen vilar och vid olika temaarbeten. Därtill visar resultatet av intervjuerna att barns språk stimuleras när de får höra berättelser och bearbeta dessa genom samtal under lässtunderna. Slutligen visar studien på att arbetet med barns språkutveckling under lässtunderna till viss del försvåras, då en del av pedagogerna anser att de inte har tillräckligt med tid, närhet till biblioteket och att lokalernas utformning kunde vara bättre för att arrangera lässtunder.
|
334 |
Genus i barnlitteratur : En studie med fokus på flickors och pojkars utrymme och egenskaper i barnbokenJohansson, Frida, Grönevik, Åsa January 2011 (has links)
Syftet med examensarbetet är främst att undersöka hur genus framställs i barnlitteratur samt fokusera på bibliotekariens roll i samband med utlåning av barnböcker till förskolan och vårdnadshavare. Som förskollärare ser vi boken som ett pedagogiskt redskap och som ett stöd i ett genusarbete. Vi har erfarenheter av att boken har ett stort användningsområde och de flesta böcker lånas via biblioteket. Därför ser vi att bibliotekarien har en viktig roll för förskolan i deras bokutbud. LpFö98 tar upp genusarbetet som en del av verksamheten, vi anser att det är vår skyldighet att ha kunskap om genus och dess betydelse för kommande generationer. Vi har valt att analysera barnböcker utifrån ett genusperspektiv för att få en inblick i hur könsrollerna framställs. I studien finns en fördjupad del där bibliotekarierna beskriver sin roll för förskolan och deras syn på genus. Slutsatsen i arbetet är att de stereotypa könsrollerna framhävs till viss del i våra valda barnböcker. Studien tydliggör bibliotekariernas nära samarbete och betydelse för förskolan och vårdnadshavare. Slutligen framkommer bokens betydelse som ett pedagogiskt redskap för barnens identitetsutveckling.
|
335 |
Bland kaniner, drakar, hjältar och hedersmord : Hur barnlitteraturens dilemman kan kopplas till värdegrunden i förskolans och skolans styrdokument / Among rabbits, dragons, heroes and honour killing : How dilemmas in children’s literature can be linked to the ethics in preschool and school policy documentsLindgren, Malin, Österberg, Lisa January 2011 (has links)
Vårt syfte med denna uppsats är att undersöka möjligheterna att i pedagogisk verksamhet arbeta med populär barnlitteratur för att förankra läroplanernas värdegrund samt att undersöka vilka moraliska och/eller etiska dilemman det finns i populär barnlitteratur och hur man kan koppla samman dessa dilemman med värdegrunden som beskrivs i skolans styrdokument. Förskolan och skolans personal ska verka för att förmedla och förankra värdegrunden som beskrivs i Lpfö 98 och Lpo 94. Värdegrundsbeskrivningen är komplex och måste tolkas vilket vi försökt gestalta i vårt bakgrundskapitel. I det kapitlet finns även ett avsnitt om barnlitteratur och vad vi menar med det begreppet. Med hjälp av en narratologisk textanalys av de texter vi valt ut bland, Bokjuryns vinnare 2009, visar vi vilka etiska och moraliska problem de gestaltar och kopplar sedan detta till värdegrunden. Resultatet av vår undersökning är att alla de utvalda böckerna lyfter moraliska och/eller etiska dilemman och att dessa går att koppla till värdegrundsbegreppet. Slutsatserna av detta resultat är att eftersom det finns en koppling mellan barnlitteratur och värdegrunden öppnar det för ett aktivt arbete om värdegrundsrelaterade frågor med hjälp av barnlitteratur.
|
336 |
Barnlitteratur inom utbildning för hållbar utveckling : En ekokritisk textanalys av Tove Janssons böcker om MumindalenHolmström, Emilia, Öhlund, Jeanette January 2009 (has links)
Forskning inom utbildning för hållbar utveckling kopplas vanligtvis inte till de två forskningsfälten litteraturvetenskap och receptionsforskning. Syftet med denna uppsats är därför att öka förståelsen för hur barnlitteratur kan användas inom utbildning för hållbar utveckling. Barnlitteraturen har analyserats utifrån ett ekokritisk perspektiv med fokus på relationen mellan människa och natur samt vilken syn på naturen som förekommer i texterna. Två kvalitativa textanalyser har genomförts av Tove Janssons skönlitterära böcker om Mumindalen. Ett speciellt fokus har funnits på översvämningar och torka då dessa begrepp ofta förekommer inom klimatdebatten. Denna studie visar hur Jansson beskriver naturkatastrofer och de känslor som kan uppkomma vid exempelvis översvämningar, torka och hetta. De analyserade böckerna har i större omfattning en antropocentrisk syn än en ekocentrisk syn på naturen. Utrymme finns för att diskutera människans relation till naturen och synen på naturen i relationen till läsning av böcker. Det finns således stor potential att använda sig av Janssons böcker inom ramen för utbildning för hållbar utveckling. Studien visar också på ett stort behov av ökad forskning om barnlitteraturens betydelse för utbildning för hållbar utveckling inom förskolans verksamhet.
|
337 |
Språklig stimulans - Pedagogens ansvar! : En studie om pedagogers arbete kring en läsaktivitetKarlsson, Gunilla January 2009 (has links)
Under mina VFU-perioder har jag sett pedagoger genomföra högläsning i förskolan på olika sätt. Med den här studien ville jag undersöka dels hur pedagogerna planerade och genomförde en läsaktivitet och dels hur de tänkte och reflekterade om vad de gjorde i samma aktivitet. Studien genomfördes på fem olika förskolor i en medelstor stad i södra Sverige. Jag har vid besöket filmat och observerat en läsaktivitet vid var och en av förskolorna samt gjort en kvalitativ intervju med den pedagog som läste för barnen. Därefter har pedagogen reflekterat över sin egen insats och sett barnen reaktioner genom att studera filmen. Mitt resultat innehåller flera olika sätt att genomföra en läsaktivitet där pedagogerna hade varierande syften med läsningen. Utifrån pedagogernas tankar kom jag fram till att reflektioner över eget förhållande kring litteratur är viktigt. Studien visade också på vad pedagogerna trodde sig kunna förmedla samt vilka möjligheter i verksamheten och vilka förutsättningar bland barnen de ansåg fanns för att förmedla lärande genom litteraturen.
|
338 |
Textanalys av barnlitteratur ur ett etnicitetsperspektivMatteoni, Helena January 2011 (has links)
In this exam paper, a text analysis has been conducted in the context of ethnicity, examining the most popular library books borrowed by children between the ages of 9-12 years old. The bookshave been selected at two different libraries, located in two different socioeconomic areas. The aim is to examine whether ethnicity plays a role in the choice and content of literature in the two areas. The analysis takes into account class, sex and gender, all of which combine in the context of ethnicity. The framework within which I have based my questions are; In the context of ethnicity, is there a difference in the content of the most borrowed children's books at the two libraries located in areas of diverse socioeconomic background, is the choice of literature affected by the area in which library visitors live and is the content of the most borrowed books specific to what children is each particular area can identify with ? Having analysed the most popular books at both libraries, it has been concluded that there are differences in the two areas when it comes to children's choice of literature. In my analysis, I have also concluded that the content and stories in the books differ in that children living in the two areas choose to read books that they can personally identify with.
|
339 |
Språklig stimulans - Pedagogens ansvar! : En studie om pedagogers arbete kring en läsaktivitetKarlsson, Gunilla January 2009 (has links)
<p> </p><p> </p><p> </p><p>Under mina VFU-perioder har jag sett pedagoger genomföra högläsning i förskolan på olika sätt. Med den här studien ville jag undersöka dels hur pedagogerna planerade och genomförde en läsaktivitet och dels hur de tänkte och reflekterade om vad de gjorde i samma aktivitet. Studien genomfördes på fem olika förskolor i en medelstor stad i södra Sverige. Jag har vid besöket filmat och observerat en läsaktivitet vid var och en av förskolorna samt gjort en kvalitativ intervju med den pedagog som läste för barnen. Därefter har pedagogen reflekterat över sin egen insats och sett barnen reaktioner genom att studera filmen.</p><p>Mitt resultat innehåller flera olika sätt att genomföra en läsaktivitet där pedagogerna hade varierande syften med läsningen. Utifrån pedagogernas tankar kom jag fram till att reflektioner över eget förhållande kring litteratur är viktigt. Studien visade också på vad pedagogerna trodde sig kunna förmedla samt vilka möjligheter i verksamheten och vilka förutsättningar bland barnen de ansåg fanns för att förmedla lärande genom litteraturen.</p><p> </p>
|
340 |
Sagor och barnlitteratur i skolarbetet : En fallstudie av sago- och barnlitteraturanvändning på skolor med olika pedagogiska inriktningarCarlstedt, Elisabeth January 2006 (has links)
<p>Utgångspunkten för detta examensarbete har varit sago- och barnlitteraturanvändning i undervisningen i skolår 3. Syftet var att undersöka hur litteraturarbetet bedrevs på några skolor med olika pedagogiska inriktningar. Ett syfte var också att undersöka lärarnas och elevernas uppfattningar om detta arbete och hur dessa uppfattningar skiljer sig åt mellan de skolor där sagor och barnlitteratur används mycket jämfört de där sagorna inte har en framträdande plats. Undersökningen genomfördes i form av kvalitativa lärarintervjuer och kvantitativa elevenkäter. Intervjuer genomfördes med lärare på tre olika skolor och 40 elever deltog i enkätundersökningen. Resultatet av undersökningen visade att arbetssätt och användningsfrekvens varierade mycket liksom uppfattningarna om arbetet, vidare så kom det fram att varierad och flitig litteraturanvändning i skolan inte automatiskt betyder att eleverna får ökad läslust och en mer positiv inställning till arbeta med sagor och barnlitteratur. Däremot tycktes val av arbetssätt och elevernas möjligheter att påverka innehållet betyda mer i detta sammanhang.</p>
|
Page generated in 0.0913 seconds