Spelling suggestions: "subject:"achildren's perspective"" "subject:"3children's perspective""
31 |
I den fria leken får vi göra vad vi vill! : En kvalitativ studie om den fria lekens innebörd för barnen, med betoning på lärande och pedagogens deltagande i den fria leken / In free play are we allowed to do what we want! : A qualitative study about the free plays’ meaning for the childrens, with emphasis on learning and the pedagogue participation in the free playTeklab, Elsa, Strömberg, Sara January 2021 (has links)
This study focuses on children’s perception on free play in relation to their learning and how they perceive the presence of a pedagogue and its role in the play. To answer the study's research questions, we conducted a qualitative study in which interviews were used as a data collection method. A total of 17 children in grade 3 were interviewed. Results from the study show that play for children is mainly associated with something that they do in interaction with others. Play is something that they themselves get to decide and most importantly something that is fun. Furthermore, the study shows that children have a broad definition of what play can include in comparison with how adults define play. One example where children and adults have a difference in their definition is when it comes to drawing, where children can call that to play while adults might not. Another outcome of the study is that children don't play to learn, but rather because it’s fun and can see a learning situation as play. Most important learning situation in conjunction with play for the children is when rules and new games are introduced. Almost all associations that the children make about learning are thus linked to play. Furthermore, according to the interviewed children the play gives their life a meaning and is therefore something very important. Play is also, according to the children, of great value as a method to get new friends. Finally, the results from this study show that the children have double perceptions about the pedagogue’s involvement in the play. On the one hand, they see pedagogues as guardians of some kind whose presence is needed to protect the game. The guardian’s role is to make sure that no one cheats, does harm or is disturbing. On the other hand the pedagogues are described as disturbing, because of the rules they create that the children have to follow. The children see it as if the pedagogue is forcing their rules, games, or participants on the play, which removes the free part in free play. That gives the children dissatisfaction about the play as their play is being destroyed. / Med den här studien belyses barnens upplevelse av den fria leken, dess innebörd, med betoning på lärandet och barnens upplevelse av pedagogers roll i leken. Studien har gjorts för att undersöka barnens definition av lek och deras subjektiva uppfattningar om vad de lär sig i den fria leken och vilken roll de anser att en pedagog har. För att besvara studiens forskningsfrågor gjordes en kvalitativ studie där semistrukturerade intervjuer har använts som insamlingsmetod av data, totalt intervjuades 17 barn i årskurs 3. Resultat från studien visar att lek för barnen främst associeras med något som de gör i samspel med andra. Lek är något som de själva får bestämma, där det centrala är att göra något roligt. Studien visar att barnen har en bred definition av vad lek kan innefatta i jämförelse med hur vuxna definierar lek. Exempelvis anser barnen att rita är en lek. Vidare visar resultatet att barnen inte leker för att lära, utan för att det är kul. Barnen kan ändå se att lek kan vara en situation där lärande sker. Det barnen främst ser att de lär är; regler på lekar samt nya lekar. Nästan all association som barnen gör om lärandet kopplas alltså till lek. Vidare visar resultatet att lek upplevs av barnen som något väldigt viktigt och något som ger barnen en mening med livet. Exempelvis är det genom lek man skaffar sig vänner, enligt barnen. Avslutningsvis visar resultatet från denna studie att barnen har komplexa uppfattningar om pedagogens inblandning i leken. Dels ser de på pedagoger som någon form av väktare, vars närvaro behövs för att skydda leken. Där pedagogen förväntas att se till att ingen fuskar eller gör sig illa, eller är störande. Pedagogerna uppfattas som de styr lekarna med regler och ibland tvingar in barn i leken, vilket barnen upplever resultera i att leken förstörs.
|
32 |
Barnen - framtida bidragstagare? : - Socialsekreterares syn på det förebyggande arbetet med barnfamiljer inom ekonomiskt bistånd / The children - future beneficiaries? : Social workers view on the preventive work with families within financial aidAlm, Johanna, Östling, Charlotte January 2020 (has links)
Syftet med studien var att undersöka hur socialsekreterare vid enheten ekonomiskt bistånd ser på det förebyggande arbetet med barnfamiljer som uppbär ekonomiskt bistånd, för att motverka att barnen själva blir bidragstagare i framtiden. Undersökningen utgick ifrån en kvalitativ ansats, där semistrukturerade intervjuer användes som datainsamlingsmetod. För att analysera det insamlade materialet användes tematisk analys. Resultatet av studien visar att socialsekreterarna anser att det förebyggande arbetet bör fokusera på att arbeta med föräldrarna, genom att se till att de så fort som möjligt kommer ut i självförsörjning och ge dem stöd i att vara goda förebilder för sina barn. Vidare visar resultatet att socialsekreterarna anser att det är önskvärt att arbeta mer förebyggande, men att det behövs en omorganisation inom kommunen för att möjliggöra ett effektivt förebyggande arbete. / The purpose of the study was to examine how social workers at the unit for financial assistance look at the preventive work with families receiving financial assistance, to prevent the children from becoming beneficiaries themselves in the future. The study was based on a qualitative approach, where semi-structured interviews was used as method for data collection. Thematic analysis was used to analyse the collected material. The result of the study shows that the social workers believe that the preventive work should focus on the parents, by assisting them to as soon as possible reach self-sufficiency and support them to be good role models for their children. Further, the result show that the social workers wish to work more preventive, but that a reorganization in the municipality is required to enable an effective preventive work.
|
33 |
"Det viktigaste är att vi får lära känna varandra" : En upplevelsebaserad studie kring förskolebarns erfarenheter av att vistas på en förskola / “The most important thing is that we get to know each other” : An experiential study of preschool children's experiences of preschoolPettersson, Kajsa, Lindblom, Kathrine January 2023 (has links)
Denna studie syftar till att studera barns perspektiv kring vad de har för erfarenheter av att vistas på en förskola för att bidra med kunskaper om de äldsta förskolebarnens upplevelser genom att svara på tre frågeställningar vilka är; hur beskriver barnen sina upplevelser av leken, vilka upplevelser har förskolebarnen av de vuxna samt vad upplever barnen att en förskola behöver. Studien är kvalitativ och baseras på tre genomföranden där samtalspromenader och fokusgrupper som metod använts. Daniel Sterns intersubjektivitetsbegrepp har utgåtts ifrån, vars innebörd behandlar en ömsesidighet samt hur upplevelser delas i grupp, och resultatet har bearbetats utifrån en tematisk analys. Barnens upplevelser och erfarenheter presenteras på ett heltäckande plan för att på ett övergripande vis presentera ett resultat. Resultatet belyser tre teman där leken, vuxnas roll och barns perspektiv kring vad en förskola behöver lyfts fram. Leken ställer barnen i relation till att få utöva inflytande samt skapa kamratrelationer varpå temat rörande vuxnas roll bearbetar både en delaktighetsaspekt samt en kritik mot de vuxnas regler och beslut där en maktposition träder fram. Det sistnämnda temat presenterar barnens perspektiv kring vad en förskola behöver i förhållande till omsorg och fantasi. Studiens resultat påvisar barnens värde av att bli lyssnade till och inkluderade på förskolan.
|
34 |
Inkludering, delaktighet och inflytande : Framgång till det komplexa uppdraget i fritidsverksamheten / Inclusion, participation and influence : Success to the complex assignment in leisure time activitiesAstvik, Lisa, Wahlberg, Michaela January 2023 (has links)
Att arbeta som lärare i fritidsverksamheten är ett komplext uppdrag. Det finns begrepp som är mångfacetterade och svåra att konkretisera i skolans värld. I den här studien redogör vi för hur fritidspedagoger arbetar och planerar en verksamhet där eleverna ska delges en meningsfull fritid. För att eleverna ska känna detta behöver de bli inkluderade, delaktiga och ges inflytande. Detta är något som visat sig inte vara helt lätt att praktisera i fritidsverksamheten. Vi har samlat data och information med hjälp av fokusgruppsintervjuer för både eleverna och pedagogerna på två skolor i Stockholm. Eleverna har fått göra sina röster hörda i hur de upplever fritidsverksamheten. Vi har även undersökt hur pedagogerna närmat sig ett barns perspektiv i planeringen av elevernas fritidsverksamhet. Resultatet visar på att det är viktiga begrepp att förstå men är svåra att praktisera och omsätta i fritidsverksamheten / Working as a teacher in leisure time activities is a complex assignment. There are concepts that are multifaceted and difficult to concretize in the world of school. In this study, we describe how leisure time pedagogues work and plan an activity where pupils are to be given meaningful leisure time. For pupils to feel this they need to be included, involved and given influence. This is something that has proven to be not entirely easy to practice in leisure time activities. We have collected data and information using focus group interviews for both the pupils and the teachers at two schools in Stockholm. The pupils have had their voices heard in how they experience leisure time activities. We have also investigated how the pedagogues approached a children's perspective in planning the pupils leisure time activities. The results show that these are important concepts to understand but are difficult to practice and implement in leisure time activities.
|
35 |
”Det ska vara roligt” : - En studie om barns tankar kring föreningsidrott. / “It must be fun”. : - A study of children's thoughts on sport clubs.von Zeipel, Josefin January 2022 (has links)
Syfte: Att belysa barns motiv till och erfarenhet av föreningsdriven idrott på fritiden för att skapa en bredare förståelse för föreningsidrottens betydelse för barns idrottande utifrån ett hälsoperspektiv. Metod: Tolv semistrukturerade intervjuer genomfördes med barn i tio årsålder på en skola i södra Sverige. Analysen genomfördes med en kvalitativ innehållsanalys med induktiv ansats. Resultat: Barnen i studien uttryckte överlag positiva erfarenheter och upplevelser av föreningsidrott med en vilja att ha roligt, utvecklas och tävla, gärna tillsammans med andra. Ett par hinder för att delta uttryckes i studien som brist på tid, tränare eller åldersgrupper. Konklusion: Föreningsidrott är en viktig del i många barns liv. Att barn slutar eller står utanför föreningsidrotten kan bero på olika orsaker. Att i en större utsträckning involvera barn för att få deras perspektiv skapar förståelse för vad som är av betydelse för barns idrottande. Därför bör barn i framtida forskning fortsatt involveras i verksamheter och organisationer som riktar sig till barn på såväl individ- grupp- och samhällsnivå.
|
36 |
”Alla får bestämma, inte bara vuxna” : En fenomenografisk studie om förskolebarns inflytande i den barninitierade lekenJansson, Madeleine, Rönström, Emelina January 2023 (has links)
Syftet med studien är att undersöka barnens inflytande i den barninitierade leken utifrån deras perspektiv för att uppmärksamma barnens inflytande i förskolans verksamhet. Frågeställningarna är; Vad uppfattar barn som barninitierad lek i förskolan? och Hur uppfattar barn sitt inflytande över den barninitierade leken? Den barninitierade leken innefattar att barnen fritt får styra sin egen lek utan pedagogers medverkan. Studien tar sitt avstamp i en fenomenografisk ansats, vilket innebär att ta del av individers uppfattningar om fenomen. Studien använder sig av semistrukturerade intervjuer med åtta verksamma förskolebarn i åldrarna tre till fem år. Resultatet och analysen är indelat i ett kategorisystem som presenterar barns uppfattningar om deras inflytande i den barninitierade leken utifrån åtta olika kategorier. Slutsatsen i studien visar att det finns olika betydelsefulla aspekter för den barninitierade leken. Däremot får barnen inte tillräckligt med inflytande för att kunna påverka leken eftersom det finns regler och rutiner, vilket barnen uttryckte att de vill få mer inflytande kring. / The purpose of the study is to investigate the children's influence in the child-initiated play from their perspective in order to draw attention to the children's influence in the preschool's activities. The questions are; What do children perceive as child-initiated play in preschool? and How do children perceive their influence over child-initiated play? The child-initiated play includes that the children can freely control their own play without the involvement of educators. The study is based on a phenomenographic approach, which means taking part in individuals' perceptions of phenomena. The study uses semi-structured interviews with eight active preschool children aged three to five years. The results and analysis are divided into a category system that presents children's perceptions of their influence in child-initiated play based on eight different categories. The conclusion of the study shows that there are various important aspects for child-initiated play. However, the children do not get enough influence to be able to influence the game because there are rules and routines, which the children expressed that they want to have more influence around.
|
37 |
Den betydelsefulla delaktigheten : En kvalitativ studie om LSS-handläggares arbete gällande barns delaktighet under utredningsprocessen inom LSS-enheten / The significant participationBerisha, Valan, Arifi, Durim January 2022 (has links)
The purpose of the thesis is to investigate how social workers work regarding the disabled child's participation during the investigation process within the LSS unit. The writers use a qualitative approach with the help of semi-structured interviews, interviewing five social workers who work with children with disabilities in different communities in Västra Götaland County. The results have been analyzed with the help of thematic analysis where three themes have emerged, these three themes have been analyzed in the results with the help of Sheirs (2001) participation model. The results show that children with disabilities have difficulty speaking and that the social workers try to make children with disabilities involved in the decision-making process by using methods and tools that are available in the workplace. The availability of methods and tools depended on which municipality the social workers worked in. The child's disabilities and abilities are described by the LSS administrators in different levels that limit but also to be able to participate in the decision-making process. Another factor that has emerged in the results is depending on what effort is involved in influencing to a large extent how involved children with disabilities can be. In summary, it happens that aids and knowledge of alternative means of communication need to be developed so that children have a greater chance of participating in the decision-making process. / Syftet med uppsatsen är att undersöka hur LSS-handläggare arbetar gällande barnets delaktighet under utredningsprocessen inom LSS-enheten. Skribenterna använder sig av en kvalitativ ansats där de med hjälp av semistrukturerade intervjuer intervjuat fem LSS-handläggare som arbetar med barn med funktionsnedsättning i olika kommuner i Västra Götalands län. Empirin har analyserats med hjälp av tematisk analys där tre teman har framkommit. Dessa tre teman har analyserats med hjälp av Sheirs (2001) delaktighetsmodell. Empirin visar att barn med funktionsnedsättning har svårt att komma till tals och att LSS-handläggarna försöker göra barn med funktionsnedsättning delaktiga i utredningsprocessen genom att använda sig av metoder och verktyg som finns tillgängliga i verksamheten. Tillgängligheten av metoder och verktyg berodde på vilken kommun verksamheten befann sig i. Empirin visade att bristen på hjälpmedel begränsade LSS-handläggarna i att göra barn med funktionsnedsättning delaktiga, därför blev föräldrarna en viktig faktor när det gällde barn som hade svårt att komma till tals eller uttrycka sina åsikter. Barnets funktionsnedsättning och förmåga beskrivs av LSS-handläggarna i olika nivåer som begränsar men även möjliggör barnen att vara delaktiga i utredningsprocessen. En annan faktor som framkommit i empirin är att beroende på vilken insats det handlar om så påverkar det i stor del hur delaktiga barn med funktionsnedsättning kan vara. Sammanfattningsvis så framkommer det att hjälpmedel samt kunskap om alternativa kommunikationsmedel behöver utvecklas så att barn har större chans att bli delaktiga under utredningsprocessen.
|
38 |
Meningsfull fritid i barns liv: Den digitalaoch sociala upplevelsens roll / Meaningful Leisure in Children's Lives The Role of Digital and Social ExperiencesHalil, Ertunc, Månsson, Patrik January 2024 (has links)
Utifrån vår egen arbetserfarenhet och praktik har vi upplevt att det råder en digital frånvaro på en del fritidshem trots intresse hos eleverna. Vi vet att en stor del av fritidshemmets uppdrag är att skapa en meningsfull fritid som skall utgå från elevernas intresse samtidigt som den ska bjuda in till nya upptäckter. Detta gjorde att vi ville undersöka området vidare och se vad eleverna upplever som meningsfull fritid, samt den digitala närvaron på fritidshemmet. Syftet med denna studie blev att undersöka ett fritidshem och utifrån barnens perspektiv vad de upplevde som en meningsfull fritid. Studien har gjorts utifrån två frågeställningar: Hur upplever elever meningsfull fritid på fritidshemmet? och Vilken roll har digitala medel i elevernas upplevelse av meningsfull fritid, både i hemmet och på fritids? Empirin samlades in genom tre gruppintervjuer med totalt 12 barn, detta för att närma oss barns perspektiv och deras subjektiva upplevelse av meningsfull fritid och digitala medier i fritidshemmet. Resultaten i studien visar att barnen har stort intresse för digitala medier och att det finns en önskan att införa fler aktiviteter av detta inslag. Vidare visar resultaten att upplevelsen av en meningsfull fritid är kopplad till den sociala interaktionen med vänner, både i och utanför fritidshemmet. / Based on our own work experience and practice, we have noticed a digital absence in some after-school programs despite the interest from the students. We know that a significant part of the after-school program's mission is to create meaningful leisure time that should be based on students' interests while also inviting new discoveries. This made us want to further investigate the area and see what students perceive as meaningful leisure time, as well as the digital presence in the after-school program. The purpose of this study was to examine an after-school program and, from the children's perspective, what they experienced as meaningful leisure time. The study was conducted based on two research questions: How do students perceive meaningful leisure time in the after-school program? and What role do digital means play in students' experience of meaningful leisure time, both at home and in the after-school program? The data was collected through three group interviews with a total of 12 children, to approach the children's perspective and their subjective experience of meaningful leisure time and digital media in the after-school program. The results of the study show that the children have a great interest in digital media and that there is a desire to introduce more activities of this kind. Furthermore, the results show that the experience of meaningful leisure time is linked to social interaction with friends, both within and outside the after-school program.
|
39 |
Barns aktiva deltagande under måltidssituationen : En kvalitativ studie om hur förskollärare skapar möjligheter för barn att bli aktiva deltagare under måltidssituationer i förskolan. / Children's active participation during the meal situation : A qualitative study of how preschool teachers create opportunities for children to become active participants during meal situations in preschool.Nilsson, Moa, Olsson, Sanna January 2021 (has links)
Syftet med studien är att undersöka hur förskollärares val av styrning och barns delaktighet kommer till uttryck i förskollärares beskrivningar av måltidssituationen i förskolan. Studien ska bidra med att ge förskollärare en medvetenhet om måltiden och konsekvenserna av deras styrning, detta för att utveckla en så god måltidssituation som möjligt för barnen, där barnen ges möjligheter att påverka. Studien genomförs genom en kvalitativ metod där sex förskollärare intervjuas för att skapa en djupare förståelse för måltiden. Den insamlade empirin analyseras genom tematisering för att ges en överblick av vad som framkommer i empirin. I resultat och analysdelen används det teoretiska ramverket som verktyg för att analysera empirin, det teoretiska ramverket består av det sociokulturella perspektivet, barnperspektiv, barns perspektiv, stark lärarkontroll och svag lärarkontroll. I resultatet framkommer det både likheter och skillnader i förskollärares val av styrning. Förskollärare har vissa förutbestämda regler och riktlinjer som inte är föränderliga medan vissa regler och riktlinjer skapas i samspel med barnen. Förskollärarnas val av styrning visar sig bero på vilken lärarroll de intar och kan vara anpassad utefter den enskilda individen. Barnens utrymme till delaktighet ser även olika ut i olika verksamheter. Det visar sig att när förskollärarna intar en stark lärarkontroll minskar barnens utrymme för delaktighet och när förskollärarna intar en svag lärarkontroll ökar deras utrymme för delaktighet. Studiens slutsats är att förskollärarens val av styrning har en viss påverkan på barns möjligheter att bli aktiva deltagare under måltidssituationen i förskolan. / Through a qualitative method where six preschool teachers are interviewed to create a deeper understanding of the meal. The collected empirics are analyzed through thematization to give an overview of what emerges in the empirics. In the results and analysis part, the theoretical framework is used as a tool for analyzing the empirical data, the theoretical framework consists of the socio-cultural perspective, children's perspective, children's perspective, strong teacher control and weak teacher control. The results show both similarities and differences in preschool teachers' choice of governance. Preschool teachers have certain predetermined rules and guidelines that are not changeable while certain rules and guidelines are created in interaction with the children. The preschool teachers' choice of governance turns out to depend on the teaching role they take on and can be adapted to the individual. The children's space for participation also looks different in different activities. It turns out that when preschool teachers take a strong teacher control, the children's space for participation decreases and when preschool teachers take a weak teacher control, their space for participation increases. The study concludes that the preschool teacher's choice of management has a certain impact on children's opportunities to become active participants during the meal situation in preschool.
|
40 |
De fem enkla maskinernas integrerande i den fria leken inom förskolans arena : En studie baserad på barns undersökande av enkel teknik i den fria leken. / “The Big Five’s” integration in the free play in preschool arena : A study based on children's exploration of simple technology in the free play.Andersson, Erika January 2017 (has links)
Studiens syfte är att påvisa hur barn tillämpar enkel teknik i förskolan genom de fem enkla maskinerna. Observationer och”Intervju i farten” är de metodval som besvarar studiens syfte och frågeställningar. Observationer och intervjuer har genomförts i förskolans utemiljö under en förmiddag och utgår från barnens fria lek där målet är att utgå ifrån barnens perspektiv och reflektioner. Situationerna som blivit valda till studien baseras av barnens nyfikenhet och påvisade intressen. Resultatet i studien visar att två av de fem enkla maskinerna tillämpas av barnen i förskolans utemiljö och fria lek. Detta synliggörs genom deras användning av lutande planet och hjulet ur de fem enkla maskinerna. Det sker genom användning av redskap, som utforskande, del av leken och genom begrepp. Detta sker genom ett sociokulturellt perspektiv där olika faktorer påverkar barnens lärande. / The purpose of the study is to demonstrate how children apply simple technology in preschool through “The Big Five”. Observations and "Interview on the move" are the method choices that answer the purpose and questions of the study. Observations and interviews have been conducted in the preschool outdoor environment during a morning and are based on the children's free play where the aim is to start from the children's perspective and reflections. The situations that have been chosen for the study are based on the children's curiosity and demonstrated interests. The result of the study shows that two of “The Big Five” are applied by the children in the preschool outdoor environment and free play. This is demonstrated by their use of the leaning plane and the wheel from “The Big Five”. It shows by their use of tools such as exploration, part of the game and through concepts. This is done through a sociocultural perspective where different factors influence children's learning.
|
Page generated in 0.4182 seconds