Spelling suggestions: "subject:"sekulär"" "subject:"spekulär""
21 |
Religionsundervisning i grundskolan i ett mångreligiöst samt mångkulturellt klassrum / Religious education in primary school in a multi-religious and multicultural classroomSilvborg, Moa, El-Dakkak, Madeleine January 2022 (has links)
Syftet med denna kunskapsöversikt är att besvara frågeställningen : ● Vilka didaktiska val är att föredra i ett mångkulturellt samt mångreligiöst klassrum för att motverka de svårigheter och problematik som finns inom religionsundervisningen? Kunskapsöversikten är riktad till blivande och verksamma lärare då den arbetar mot en större kunskap som pedagog för att motverka konflikter och osäkerhet i relation till religionsundervisningen i ett mångreligiöst klassrum. Vi har sökt efter våra sökord på både engelska och svenska via olika databaser tagit fram relevant forskning och därtill viktiga avhandlingar och böcker. För att ställa resultatet på spets lyfts för- och nackdelar med hur religionsundervisning kan vara i form av didaktiska val och hur undervisningens grund planeras upp i antingen tematiskt arbetssätt eller erfarenhetsbaserat arbetssätt, möjligen båda två. I resultatet presenteras även hur de didaktiska valen väljer att presentera olika religioner, vilken plats eleverna får ta och hur diskussioner i klassrummet görs. Resultatet visar på svårigheter i religionsundervisningen på grund av den befintliga timplanen, de utdaterade läromedlen och de olika perspektiven och historierna som måste ta hänsyn till. Genom att diskutera om hur alla elever ska bli inkluderade och likvärdiga i ett mångreligiöst klassrum gällande religionsundervisningen formuleras slutsatsen till att det viktigaste i hela undervisningen är grunden i klassrummet som skapar en trygghet för framtida lärdomar.
|
22 |
Kyrkor från religiösa byggnader till brandscapes inom upplevelseekonomin : Om post-sekulära kyrkor i Stockholmsområdet / Churches from religious buildings to brandscapes within the experience economy : About post-secular churches in the Stockholm areaKihlanki, Helena January 2018 (has links)
Studien delger fyra specifika fall av kyrkor i Stockholmsområdet som sålts ut under 2000-talet till nya användare som använder kyrkorna huvudsakligen för andra användningar än de ursprungliga kyrkliga (helig gemenskap och kristen gudstjänst). Studien är en etnologisk fältstudie och bygger på intervjuer med de nya användarna och observationer av de studerade kyrkorna: Betlehemskyrkan, Baptistkyrkan i Gustavsberg, Löftets kyrka och S:t Paulskyrkan. Studien använder sig av estetisering och historisering som koncept för att undersöka de nya användarnas värdesättningsprocess men även för att undersöka vad de studerade kyrkorna har för värde i samtiden. Studiens resultat och analys belyser hur det uppkomna avståndet mellan kyrkor som byggnader och religion har gett upphov för estetisering och historisering av det kyrkliga, så till vida att det studerade kyrkorna värdesätts av de nya användarna som byggt kulturarv och inte som religiösa byggnader. Resultatet och analysen visar även att de studerade kyrkornas nya användningar kan kopplas samman med upplevelser, njutning, konsumtion och spänning. Studiens slutsatser är att de studerade kyrkorna kan förstås som ett resultat av samhällets omställning till post-sekulärt, då de studerade kyrkorna kan förstås som exempel på hur sekularisering tar uttryck och materialiseras i stadsrummet. Slutligen belyser studien hur det kyrkliga kulturarvet går i samma fotspår som föregångaren det industriella kulturarvet, eftersom att kyrkor som blivit övertaliga ur kyrkligt avseende blivit till en resurs inom upplevelseekonomin där kyrkorna bland annat används som brandscapes för olika verksamheter och produkter.
|
23 |
Religions- och sekulariseringsdebatten i Sverige under 2000-talet : En jämförande studie av två tongivande röster i debatten / The Religion and Secularisation Debate in Sweden during the 21st Century : A Comparative study of Two Leading Voices in the DebateSjöstedt, Maria January 2024 (has links)
The purpose of this essay is to investigate two leading voices in the religion and secularizationdebate in Sweden during the 21st century, with a special focus on how the term secularisation isused. The investigation will be conducted using hermeneutics, and the method that will be usedis the hermeneutics of suspicion. The primary focus of this investigation is the source materialwritten by David Thurfjell and Christer Sturmark. The investigation has revealed thatThurfjell’s and Sturmark’s description of secularisation and religion in Sweden differs and thiscan be linked to their different backgrounds and starting points. The difference in theirdescriptions shows that the use of the concept of secularisation is not self-evident, it can varydepending on when during history it is used, but also who uses the term. The investigationrevealed the complexity of the concept of secularisation, a result that gives support to previousresearchers results within the field.
|
24 |
Ateism i läroböcker : En läroboksstudie om ateismens utrymme i åtta läroböcker. Råder det en sekularitetsnorm i dessa böcker?Rashedy, Rana January 2016 (has links)
The overall aim of this bachelor thesis is to discover the portrayal of atheism in eight textbooks, published by established publishers and authors. And through that see if there is a secularist norm in the textbooks. The eight textbooks are written in accordance with the curriculum for the mandatory, non-confessional school subject Religious education, used in upper secondary schools. The result of this thesis is tied in to the four different themes of the analysis: Atheism as Marxism, existentialism? A secularist norm? A religious norm? The textbooks discussion and factual issues? Related to the keywords The findings of this bachelor thesis indicate that there can be a secularist norm as well a religious norm. This has been presented through the textbooks description of atheism and the relevant keywords. The thesis has also demonstrated that the portrayal of atheism is linked to the description of Marxism and existentialism among other non-religious worldviews, such as humanism and secular humanism. The result of this bachelor thesis is also linked to Karin Kittelmann Flensners thesis Religious Education in Contemporary Pluralistic Sweden, especially her secular discourse.
|
25 |
Religionsfrihet i förskolan: Tolkning, påverkan och omsorgsetiska dilemmanHägg, Yolanda January 2019 (has links)
Denna studie syftar till att undersöka hur pedagoger kan närma sig begreppet religionsfrihet i förhållande till barn i förskolan. Jag har undersökt i vilka omsorgssammanhang pedagoger väljer att handla efter vårdnadshavares önskemål baserade på religiös trosåskådning, barns önskemål eller de styrdokument verksamheten vilar på. Arbetet har utgått från följande frågeställningar:•Hur kan pedagoger tolka begreppet religionsfrihet i förskolan och vad anser pedagoger att denna tolkning kan ha för påverkan på den vardag barn får på förskolan? •I vilka omsorgssammanhang väljer pedagoger att handla efter styrdokument, barns önskemål eller vårdnadshavares önskemål gällande barnet?Genom kvalitativa forskningsmetoder i form av semistrukturerade samtalsintervjuer där fyra aktiva pedagoger dels blivit givna tre omsorgsetiska dilemman såväl som intervjufrågor har undersökningen utförts. Respondenternas intervjusvar har analyserats utifrån ett omsorgsetiskt perspektiv med modelling, dialouge och natural caring som centrala begrepp.Studiens redovisar att pedagoger tolkar barns rätt till religionsfrihet i förskolan som barns rättighet att tro på vad de vill. Trots detta pekar studien på att pedagoger i somliga fall bemöter barn utifrån vårdnadshavares religiösa trosåskådningar. Studien redovisar att detta även sker i de fall då barn uttrycker en önskan om ett annat slags bemötande. Barns religionsfrihet blir alltså i vissa fall ekvivalent med att de blir bemötta utifrån den religion som råder i deras hem. Studien hänvisar även till att pedagoger i några omsorgsetiska fall väljer att handla efter vad de anser gynnar barn samt hur detta bemötande kan variera. Avslutningsvis diskuterar jag studiens yrkesrelevans, metodval och ger förslag på framtida forskning gällande ämnet.
|
26 |
En komparativ studie om etikundervisningutifrån Finland och Sveriges läroplanerBjörke, Sanna, Bizstron Ramneskog, Anja January 2024 (has links)
Alla elever har rätt till en trygg skolmiljö och studiero som främjar inlärning. Trots det vittnarbåde elever och personal om en skolmiljö med hög konfliktnivå där allt fler känner otrygghet.Att skolans uppdrag och värdegrund har ett tydligt etiskt perspektiv framkommer av deinledande delarna av läroplanen. Etik manifesteras även i läroplanen inom ämnetreligionskunskap. Forskning om etikundervisning visar på en diskrepans mellan den etik somlärs ut i dagens skola och den etikundervisning elever önskar. Syftet med det här arbetet är attundersöka hur etik implementeras och manifesteras i Sveriges respektive Finlands läroplan förgrundskolan, med fokus på mellanstadiet. Vi undersöker om den sekulära etikundervisning somfinns i Finland kan låna oss idéer för hur den svenska etikundervisning kan utvecklas. Medinternationell jämförande pedagogik och en hermeneutisk ansats tolkar vi läroplanerna utifrånolika teoretisk infallsvinklar. Genom att belysa styrdokumenten utifrån klassiska etikteorier,olika förhållningssätt till etikundervisning och mångdimensionell etik, synlig- ochmedvetandegörs en annan möjlig väg för svensk etikundervisning.Resultatet visar att Finlandsetikundervisning vilar på en filosofisk grund där idén om det goda livet är centralt. Svensketikundervising har större fokus på argumentation kring moraliska frågor. Sammantager gerFinlands etikundervising, utifrån styrdokumenten, förutsättningar för en mer holistisketikundervising. Den ger elever etisk handlingskompetens och ökar elevens möjligheter attkunna hantera vardagliga konflikter.En sekulär etikundervising som vilar på en filosofisk grundger också bättre förutsättning för elever att få en etisk kompass med sig inför framtidens etiskutmaningar, både på ett individuellt plan samt i förhållande till globala etiska frågor.
|
27 |
Hela världen i klassrummet : En kritisk läsning av samtida religionsdidaktisk litteratur / The Whole World in the Classroom : A Critical Reading of Contemporary Literature in Pedagogies of Religious EducationJohansson Martinelle, Cecilia January 2016 (has links)
With the whole world in the classroom teachers are confronted with pupils from different backgrounds and with different worldviews, a fact that entails pedagogic challenges on a daily basis. One of them, stated by contempora- ry research, is the gap between a secular educational system and religious faith. Religious citizens are excluded from the public arena in western secular societies according to philosopher Jürgen Habermas and contemporary rese- arch demonstrate that religious pupils experience that today’s secular religious education is incompatible with their religious faith and practices. The ques- tion is, how are RE teachers to handle this gap? What advice is being given to them? And for whom is the educational system actually made? This bachelor thesis turns, with Habermas’ theory as point of departure, to contemporary Swedish and British literature in the pedagogy of religious education to find answers. The literature has been analysed from the perspective of an ideology critic in order to reveal the underlying ideologies and shed light upon alternative courses of action expressed in the material as well as their pedagogic and democratic consequences. The analysis shows that the Swedish literature maintains and promotes a secular perspective on religious education whereas the British literature criticises a secular educational di- scourse and complements the secular perspective with a postmetaphysical and possibly a religious perspective. The answers as to how teachers are to appro- ach the problematic situation described above are therefore strictly limited to either a secular or a postmetaphysical ideology, though the British literature offers more wide-ranging alternative courses of action in its criticism of the prevailing secular discourse. As a consequence the Swedish literature confirms and reinforces Habermas’ theory about western societies, presents almost no alternative courses of action and is less including and less democratic than the British literature. The advice given by the British literature is mostly concerned with acknowledging and inviting religious language, religious expe- rience, religious faith and practice in the classroom. That is, to open up for a pedagogy of religious education that teaches about God(s) as a possibility. / Med hela världen i klassrummet förs lärare samman med elever från olika bakgrunder och med olika verklighetsuppfattningar, något som medför pe- dagogiska utmaningar. En av dessa, vilken återfinns i tidigare forskning, är gapet mellan ett sekulärt utbildningssystem och religiös tro. Jürgen Haber- mas menar att religiösa medborgare utestängs från den offentliga arenan i sekulära västerländska samhällen och tidigare forskning lyfter fram religiö- sa elevers upplevelser av dagens sekulära religionskunskapsundervisning som inkompatibel med deras religiösa tro och praktik. Frågan är, hur ska religi- onskunskapslärare hantera denna problematik? Vilka råd står att finna? Och vem är utbildningssystemet egentligen till för? Denna uppsats tar sin utgångspunkt i Habermas teori och riktar uppmärk- samheten mot svensk och brittisk religionsdidaktisk litteratur för att finna svar på dessa frågor. Litteraturen har analyserats med hjälp av ideologianalys samt ideologikritik i syfte att undersöka de underliggande ideologier och hand- lingsalternativ som uttrycks respektive möjliggörs i materialet. Vidare analy- seras och diskuteras materialets didaktiska och demokratiska konsekvenser. Analysen visar att den svenska litteraturen upprätthåller och förstärker ett i huvudsak sekulärt perspektiv på religionskunskapsundervisning medan den brittiska litteraturen kritiserar den sekulära utbildningsdiskursen samt kom- pletterar det sekulära perspektivet med ett postmetafysiskt och möjligen även ett religiöst perspektiv. De råd som återfinns i materialet gällande den proble- matiska situation som beskrivits ovan är alltså strikt begränsade till antingen en sekulär eller en postmetafysisk ram, även om den brittiska litteraturen er- bjuder bredare och fler handlingsalternativ än den svenska. Följaktligen är den svenska litteraturens dörr till undervisning om religion och religiös praktik på andra premisser än sekulära i princip stängd medan den brittiska litteratu- rens dörr står på vid gavel. Den brittiska litteraturen öppnar med andra ord upp för en religionskunskapsundervisning som undervisar om Gud(ar) som en möjlighet.
|
28 |
Religionskunskap i ett sekularistiskt samhälle : En ämnesdidaktisk studie om religionskunskapens utmaningarSöder, Julia January 2019 (has links)
This paper aims to present and examine the discourses of religious education in Sweden. Previous studies argue that there is a secularist discourse in Sweden however, one can question whether the secularist discourse is neutral of all religious traditions. The curriculum emphasizes objective and inclusive education based on science and proven experience and a non-confessional education. On the other hand, the paper highlight examples that are contrary to these ideas, which shows that christianity serves the dominant position in the curriculum. By using the method: contextual idea analysis, I have studied the ideas in the Swedish curriculum that determines the conditions and guidelines for teaching in religious education. The conclusion is that the christian tradition and western humanism serves a prominent part in the curriculum and risks making christianity the norm for religious life. The paper shows that the secularist discourse in Sweden has a christian bias which can affect the creation of a neutral religious education that enables respect, objective understanding and tolerance for other religions.
|
29 |
Religionsundervisning i ett mångkulturellt klassrum / Religious education in a multicultural classroomMoen, Julia, Bengtsson, Emilia January 2022 (has links)
Utmaningarna och kraven på religionsämnet blir tydligare i ett alltmer sekulärt samhälle. Det diskuteras om hur undervisningen ska utformas och bedrivas i detta mångreligiösa samhälle. Syftet med denna kunskapsöversikt har varit att ta reda på hurreligionslärare utformar sin undervisning utifrån förhållningssätt och didaktiker i relation till ett inkluderingsperspektiv. Resultatet visar på olika strategier att ta sig an uppdraget. Samtliga resultat talar för ett förhållningssätt grundat i inkludering av eleverna och deras erfarenheter. En annan del av resultaten talar om medvetenheten om världsbild och att inkludera världsbildsutbildning i den traditionella religionsundervisningen. Lika för resultaten är att samtliga visar på interkulturell kompetens. Metoden för arbetet har varit en kvalitativ innehållsanalys där vi bearbetat forskning inom området. Slutsatsen är, och som resultatet visar, att religionsundervisning som främjar inkludering i ett mångreligiöst och sekulärt samhälle, kan bedrivas olika men fortfarande vara lika gynnsam för elevers utveckling.
|
30 |
Representera och bli representerad : Elever med religiös positionering talar om skolans religionskunskapsundervisning / To represent and to be represented : Students with religious positioning speak about the school´s religious educationHolmqvist Lidh, Carina January 2016 (has links)
Hur kan lärare på bästa sätt möta elever med religiös positionering i religionskunskapsklassrummet? Hur kan undervisningen utformas för att ge religiösa traditioner en framställning som elever med religiös positionering kan acceptera, relatera till och kanske också lära nytt av? Den här religionsdidaktiska studien handlar om hur elever som positionerar sig inom muslimsk, kristen, buddhistisk och judisk tradition talar om skolans religionskunskapsundervisning. Studien berör tre teman. För det första undersöks mötet mellan undervisningsinnehåll och elevernas erfarenheter av sin egen religiösa tradition och tro. För det andra riktas uppmärksamheten mot hur eleverna talar om sina erfarenheter av att vara eller att förväntas vara representant för sin egen tradition i undervisningen. Ett tredje tema handlar om hur eleverna beskriver ramar och förutsättningar för religionskunskapsundervisningen. Intervjumaterialet har analyserats med hjälp av kritisk diskursanalys. Resultaten visar bland annat att eleverna har svårt att känna igen och relatera till sin egen tradition i undervisningen. De befarar att undervisningen snarare förstärker än dekonstruerar stereotypa föreställningar om religion och religiöst liv. / This study focuses on the encounter between students who postition themselves within a religious tradition and the Swedish school system´s mandatory, integrative and non-confessional subject Religious Education. The aim of the study is to show how students who position themselves within a religious tradition speak about the school's religious education. The interest is directed towards three themes. Firstly, the encounter between teaching content and the students experiences of their own religious tradition and faith. A second theme deals with the issue of being representatives of their own tradition in the classroom. A third theme addresses how the students describe the framework and conditions for religious education. The empirical material consists of twenty-one group- and individual interviews with students ages 16-19 from Muslim, Jewish, Christian and Buddhist traditions. Social constructionist theory provides the basis and critical discourse analysis is used as theoretical and analytical approach. The results show that all the students in the study find it difficult to recognise and relate to their own tradition in the framework of religious education. According to the students, religious traditions are presented in a shallow, stereotypical and fact-oriented manner with a focus on history, strict rules and obedience. Another finding is summarised in the discourse "religious positioning as an independent choice". These articulations are understood as a resistance discourse. It seems necessary for the students to challenge what they perceive as dominant discourses of religion and religious life, as expressed in the religious education classroom, in school and in society. For some students, representing their own tradition in the classroom, is discribed as a selfimposed position allowing them to defend and give a more nuanced picture of their own tradition. Most students, however, describe the position of being a faith representative in the classroom as assigned and undesirable. Within the discourse "the neutral religious education", teaching is described as tightly regulated by the requirements of neutrality, objectivity and fairness. In the light of students' talk about other school subjects (NO and Philosophy), it is possible to understand ”the neutral religious education” as part of a wider secular, possibly secularist discourse, where the school fosters critical thinking and imposes a strict scientific worldview, where religion and religious beliefs are dismissed, ridiculed and denied. Although the students criticise the teaching, they value the subject´s potential of contributing to tolerance and mutual understanding. Implications of the findings are discussed in relation to the teachers didactical choices, the classroom practice and the aims of Religious Education.
|
Page generated in 0.0213 seconds