Spelling suggestions: "subject:"skrivsvårigheter"" "subject:"skrivsvårigheters""
471 |
“Att hitta vägar till varje barns lärande, att hitta nyckeln så att säga, det kan ta tid” : En kvalitativ studie om Literacy i förskolanSvensson, Jenny, Thomasson, Marie January 2021 (has links)
Denna studies syfte är att uppmärksamma Literacy i förskolan och undersöka ett samband mellan tre aspekter av förskolan: förskollärarens förhållningssätt, undervisningens innehåll och barnsförutsättningar för lärande. Problematiken som ligger till grund för studien är den uppmärksammade Literacykrisen i Europa. På senare år har det indikerats att många barn inte når målen för den grundläggande läs- och skrivkunnigheten, vilken är en fundamentalt viktig förmåga i dagens samhälle. Studiens teori utgår från socialkonstruktivismen med ett sociokulturellt perspektiv på lärande som förespråkar att allting i livet är socialt och kulturellt konstruerat. Metoden bygger på en tematisk analysmetod där empirin samlats in via en skriftligt riktad intervju till målgruppen förskollärare. Resultatet har visat på att interaktionerna mellan förskollärarnas förhållningssätt, hur de utformar undervisningen samt genom det bemöter barns förutsättningar för lärande är viktiga beståndsdelar i att erövra allt lärande så som Literacy. För att kunna bli medborgare som kan fungera i samhället har det av förskollärarnas beskrivningaräven framgått att barn behöver finna lusten till att erövra läs- och skrivkunnighet och att barn med svårigheter får den stöttning de behöver. Förskollärarna var även eniga om att det är viktigt att introducera Literacy och utforma dess innehåll genom socialt betingade interaktioner mellan så väl barn-barn, barn-vuxna som miljön.
|
472 |
Läsa och lyssna på text : Hur påverkas textförståelsen hos elever med och utan avkodningssvårigheterHamberg, Elina, Aronsson, Karin January 2021 (has links)
Denna kvantitativa studie undersökte hur textförståelsen hos mellanstadieelever påverkades av egen läsning i jämförelse med att lyssna på uppläst text via talsyntes. Studien syftade också till att undersöka hur avkodningsförmågan påverkade textförståelsen där egen läsning jämfördes med uppläst text via talsyntes. De 71 deltagarna genomförde tester i avkodning samt ett textförståelsetest bestående av 2 texter för egen läsning och 2 texter upplästa via talsyntes med tillhörande frågor. Studien lades upp enligt en tvärsnittsdesign där datainsamlingen gjordes för flera fall vid samma tidpunkt. Datan presenterades med hjälp av deskriptiv statistik vilket synliggjorde samband och mönster och möjliggjorde en analys av resultatet. Talsyntesen som verktyg bidrog inte till ökad förståelse och det fanns små tecken på att det var svårare att ta till sig text via talsyntes, framför allt i gruppen som läser enligt kursplanen i svenska som andraspråk. Takeffekter i testmaterialet blev tydliga och gjorde testresultaten på textförståelsetesterna svårtolkade. Avkodningsförmågan visade sig inte påverka resultaten vid de textförståelsetester som innebar egen läsning, något som hänvisades till dessa takeffekter. Inte heller i talsyntestesterna visade sig avkodningsförmågan påverka resultaten i någon högre grad. Däremot visade sig avkodningsförmågan påverka lästiden. Sammanfattningsvis ledde talsyntesen till tidsvinst men inte till ökad förståelse.
|
473 |
Strategier och metoder för att motverka läs-och skrivsvårigheter hos elever med adhd under de senare skolåren / Strategies and methods to counteract reading and writing difficulties among the pupils with adhd in the later school years.Brandt, Lena January 2019 (has links)
Skolans bemötande och anpassningar har en avgörande roll för hur elever med funktionsnedsättningen adhd klarar sin skolgång. I och med att problematiken är av varierande art är betydelsen av kartläggningar, uppföljning och utvärderingar extra viktiga för den här elevgruppen. Elever med adhd får ofta läs-och skrivsvårigheter pga. sina koncentrationssvårigheter. Det har också visat sig att adhd och dyslexi är en relativt vanlig kombination. Insatser för läs-och skrivinlärningen görs ofta under de tidigare skolåren och därför har studiens syfte varit att ta reda på vilka strategier och metoder som används under de senare skolåren för att motverka elevernas läs-och skrivsvårigheter och främja inlärningen. Metoden som har använts är den kvalitativa intervjuformen och urvalet består av fem intervjuer med speciallärare och specialpedagoger på skolor i tre olika kommuner. Resultatet visar att respondenterna bedömer de insatser som görs i förhållande till ett relationellt perspektiv. De menar också att det är av betydelse hur lärmiljön och de individuella anpassningarna utformas för att eleverna ska utvecklas och klara sin skolgång. Det visar sig i resultatet att när man har lyckats utforma gemensamma strategier och metoder har det varit framgångsrikt för den här elevgruppen som är beroende av struktur och tydlighet. I resultatet synliggörs också hur det kategoriska synsättet fortfarande dominerar, framförallt på högstadiet, då insatser oftast sker utanför det ordinarie klassrummet. Det pågår dock arbete på samtliga skolor för att hitta lösningar för att eleverna ska känna sig inkluderade. En tydlig och stark ledning anses vara av vikt för att utvecklingsarbetet ska kunna drivas.
|
474 |
Speciallärares och specialpedagogers arbete med flerspråkiga elever i läs- och skrivsvårigheter på låg- och mellanstadietJohansson, Karin, Larsson, Liselotte January 2019 (has links)
Syftet med denna studie var att ta del av hur speciallärare och specialpedagoger på låg- och mellanstadiet beskriver sitt arbete med flerspråkiga elever i läs- och skrivsvårigheter. Utifrån studiens syfte valde vi en kvalitativ ansats med semistrukturerade intervjuer som datainsamlingsmetod. Vi genomförde 12 intervjuer med speciallärare och specialpedagoger på nio skolor i mellersta Sverige. Samtliga informanter menade att de uppmärksammar samma tecken på läs- och svårigheter hos enspråkiga som hos flerspråkiga och att det är viktigt att skapa en helhetsbild av elevens språkliga kompetens på alla språk. Informanternas beskrivningar tolkades utifrån sociokulturell teori, det relationella perspektivet samt Banks fem dimensioner. Resultatet visade att våra informanter använde varierade arbetssätt och material utifrån elevernas individuella behov. Övervägande samma material användes till såväl flerspråkiga som enspråkiga elever. Samtliga elever i behov av särskilt stöd fick samma tillgång till specialpedagogiska insatser oavsett språklig bakgrund och insatserna genomfördes både i grupp och individuellt. Informanterna förespråkade ett förebyggande arbete och tidiga insatser samt betonade vikten av samarbete med andra yrkeskategorier och vårdnadshavare. Detta ansågs extra betydelsefullt vid kartläggningsarbete. Vid analysen kunde vi se att beslut på skolnivå, direkt och indirekt, ansågs påverka arbetet som utfördes på grupp- och individnivå.
|
475 |
Lärares uppfattningar av läs- och skrivsvårigheters påverkan på matematikinlärningen / Teachers' perceptions of the impact of reading and writing difficulties in mathematics learningFrank, Emma January 2020 (has links)
Denna undersökning fokuserar på två olika aspekter av matematikundervisning. Den ena handlar om hur medvetna lärare är om dyslexi-relaterade svårigheter i matematikämnet och den andra om hur lärare organiserar matematiklektionerna. För att besvara frågeställningarna har en kvantitativ enkätstudie skickats ut och besvarats av lärare som har eller har haft elever med läs och skrivsvårigheter. Resultatet av studien visar på att den behavioristiska lärandeteorin är en tydlig del av undervisningens uppbyggnad. Det finns flera andra lärandeteorier som kan utläsas av vilka aktiviteter som sker under lektionerna, dessa lärandeteorier sker dock mer sällan. Ytterligare tyder resultatet på att elever med läs- och skrivsvårigheter blir påverkade av detta även under matematiklektionerna. / This study focuses on two different aspects of mathematics teaching. The first one is about how conscious teachers are about dyslexia-related difficulties in mathematics and the other one is about how teachers organize mathematics lessons. To answer the questions, a quantitative survey study was sent out and answered by teachers who have or have had students with reading and writing difficulties. The results of the study show that behavioral learning theory is a clear part of the structure of teaching. There are several other learning theories that can be observed from the activities that take place during the lessons, however, these activities happen less often than activities that are based on behaviorism. Further, the results indicate that students with reading and writing difficulties are affected by this even during mathematics lessons.
|
476 |
Betydelsen av fonologisk medvetenhet i läsinlärning för att undanröja senare läshinder : En kvalitativ intervjustudie med verksamma F-3 lärareGelin, Lovisa January 2020 (has links)
Syftet med studien är att undersöka hur lärare beskriver sin undervisning om elevers läsinlärning i relation till att utveckla elevers fonologiska medvetenhet. Studiens teoretiska utgångspunkt placeras i det sociokulturella perspektivet och har en kvalitativ metodansats som baseras på semistrukturerade intervjuer med sex verksamma F-3 lärare. Läroplanen fastställer att läs- och skrivundervisningen i årskurs 1–3 ska bearbeta sambandet mellan ljud och bokstav. Läsinlärning har under en lång tidsperiod varit ett kontroversiellt ämne i debatter. Det har diskuterats om elever behöver förstå sammankopplingen mellan ljud och bokstav eller endast behöver lagra ord visuellt i minnet och på så vis bli läskunniga. Tidigare forskning visar att fonologisk medvetenhet är en viktig förutsättning för läsinlärning och senare läsförmåga. Att vara medveten om att ord består av ett antal bokstäver som företräds av ett särskilt språkljud är en stark faktor för god läsinlärning. Elever som inte besitter dessa färdigheter löper större risk för att erhålla läs- och skrivsvårigheter. Resultatet visar att lärarna betraktar fonologisk medvetenhet som en grundläggande tillgång för en lyckad läsinlärning samt för att förhindra läs- och skrivsvårigheter. Av resultatet framgår det även att undervisningen inrymmer språklekar, bokstavsinlärning samt olika sorters bokläsning för att bidra till att utveckla elevers fonologiska medvetenhet och läskunnighet. / <p>Svenska</p>
|
477 |
Upplevelsen av läs- och skrivsvårigheter/dyslexi ur ett livsberättelseperspektiv : Berättelser från fyra elever i årskurs 9 / The experience of reading and writing difficulties / dyslexia from a life story perspective- : Stories from four students in grade 9Andersson, Carina, Beckne, Jenny January 2019 (has links)
Syftet med föreliggande studie är att undersöka hur elever i läs- och skrivsvårigheter/dyslexi har upplevt sin skoltid i grundskolan gällande bemötande från skola, familj och kamrater, vilka insatser och stöttning som gjorts eller kunde ha gjorts samt om och i så fall hur elevernas självbild har påverkats av svårigheterna. Studien utgår ifrån en kvalitativ intervjumetod av narrativ karaktär, där fyra elever i årskurs 9 har fått berätta om sin skolgång utifrån studiens frågeställningar. Resultatet visar på betydelsen av tidiga insatser samt vikten av lärarens kunskap och engagemang. Genom att läraren har ett relationellt förhållningssätt med höga förväntningar skapas bättre förutsättningar för eleverna att lyckas. Dessa aspekter stärker även elevernas självbild då de upplever en känsla av att lyckas.
|
478 |
Hur undervisas elever med läs- och skrivsvårigheter : En kvalitativ studie med kvantitativa inslag om hur utvalda lärare undervisar elever med läs- och skrivsvårigheter i åk 1-3Sahlin, Elin, Thorsén, Jessica January 2019 (has links)
Syftet med föreliggande studie är att fördjupa kunskapen i hur lärare kan individanpassa undervisningen för elever i behov av särskilt stöd inom läs- och skrivinlärningen i åk 1-3. Vi fokuserar vår studie på att undersöka hur utvalda lärare arbetar med läs- och skrivinlärningen för barn i åk 1–3 och vilka hjälpmedel som finns till elever som är i behov av särskilt stöd. Den metod vi har valt att använda i vår studie är i första hand enkäter som vi skickade ut till grundskollärare i åk 1-3. Därefter valde vi att komplettera med intervjuer för att få ett bredare resultat. I studien framkom att elevers svårigheter inom läsning och skrivning kan ha olika bakomliggande orsaker. Läs- och skrivsvårigheter kan uppstå hos elever med diagnoser som tex. Dyslexi och ADHD eller hos elever som får för lite träning eller har uppmärksamhetssvårigheter. Det som även framkommer av resultatet är att de utvalda lärarna anser att det finns för få resurser till elever med läs- och skrivsvårigheter och att eleverna endast till viss del får stödet de behöver.
|
479 |
Att skriva är svårt : En systematisk litteraturstudie om undervisningsstrategier för elever i skrivsvårigheter / Writing is difficult. : A systematic literature review on teaching strategies for students in writing difficultiesPopov, Annie, Arvidsson, Hanna January 2021 (has links)
I denna systematiska litteraturstudie analyseras och presenteras tidigare forskning om skrivstrategier för elever i skrivsvårigheter. Syftet med studien är att sammanställa forskning om undervisningsstrategier för elever i skrivsvårigheter samt vilka möjligheter och begränsningar grundskollärare har i undervisningen för elever i skrivsvårigheter. Det material som ligger till grund för studien är tio vetenskapliga publikationer, varav tre metaanalyser och sju empiriska studier. Publikationerna analyseras genom en innehållsanalys, och en sammanfattning av materialet bifogas i två separata analysscheman. Resultatet belyser att den kompetente läraren bör vara kritisk och reflekterande i sina val av strategier vid undervisning av elever i skrivsvårigheter. Aktuell forskning ger exempel på undervisningsstrategier: instruktionscentrerade strategier, diktering och återkoppling. Forskningen visar att det är viktigt att tydliggöra skrivprocessen för eleverna och att läraren bör stötta dem tills att de blir självständiga. För att arbetet med strategierna ska vara gynnsamt krävs att läraren har möjlighet att tillgodose var elevs individuella behov, men forskningen uppmärksammar att lärare begränsas av brist på tid, kompetent resurspersonal och relevant undervisningsmaterial.
|
480 |
Specialpedadogikens vägar in i klassrummet för att minska "skrivglappet" / Special education in writing instruction with the aim of reducing differences regarding writing ability in the classroomHörling, Lina, Isberg, Sara January 2021 (has links)
Being able to write is considered a basic skill. Those who lack writing ability risk ending up in exclusion and a sense of not belonging in society. It has been shown that many students have insufficient knowledge of the written language and experience writing as a challenging activity. For students with language, reading and writing difficulties, the challenge is even greater and they need special educational support in writing instruction. This study aims to shed light on which writing instruction special needs teachers and special education teachers use and how they reason about its content and structure. It also addresses obstacles and opportunities that special needs teachers and special education teachers have experienced regarding teaching writing and additional adjustments for students with writing difficulties. Another focus lies on how successful collaborations with class teachers can look like when it comes to teaching writing. The data collection took place via semi-structured interviews with eight special needs teachers and special education teachers who shared their perceptions and experiences. Participants highlight aspects such as mapping, support structures and motivation. They see opportunities in the right expectations, differentiated teaching and digital tools. Lack of time and prioritization of support measures other than writing appear as obstacles. The ability to communicate and use each other's knowledge and experience is described as important for collaboration between special teachers and teachers.
|
Page generated in 0.1187 seconds