81 |
Matematikundervisning i det flerspråkigaklassrummet : En studie som belyser hur lärare anpassar sinmatematikundervisning för andraspråkselever samt om deanser sig ha de förutsättningar som krävs för att göra dessaanpassningar.Frost, Annelie January 2019 (has links)
Då tidigare forskning visat bland annat att matematikundervisning på elevers modersmål, med olika uttrycksformer samt interaktion och kommunikation är fördelaktigt för deras prestationer syftade föreliggande studie till att undersöka lärares möjligheter att anpassa sin matematikundervisning till andraspråkselever. Baserat på semi-strukturerade intervjuer med fem lärare från en F-9 skola med cirka 220 elever i en mindre kommun, visade resultatet att lärare ibland kan uppleva sig sakna nödvändiga förutsättningar för att erbjuda en likvärdig matematikundervisning som läroplanen föreskriver. De anpassningar lärarna beskriver visar att i stort sett alla arbetar med metoder som har stöd i forskning. Trots detta framkom en rad anmärkningar kring exempelvis ökade möjligheter för studiehandledning i matematik på modersmålet, tidsbrist och behov av genomarbetade kartläggningar. Sammanfattningsvis indikerar studien att en rad av de utmaningar som finns kring anpassning av matematikundervisning för andraspråkselever är mer på en organisatorisk nivå än relaterad till lärarinsats.
|
82 |
Standardiserade vårdförlopp på kvinnokliniken i Skellefteå : En fallstudie av förutsättningar och effekterTjärnström, Emillia January 2019 (has links)
Antalet cancerfall i Sverige har mer än fördubblats under de senaste årtiondena och 1 av 3 personer kommer någon gång under sin livstid att diagnostiseras med cancer (Socialstyrelsen & Cancerfonden 2018:3, 6). Ett problem med den svenska cancervården har varit långa väntetider och en regional ojämlikhet. Som ett led i att öka patientnöjdhet, förkorta väntetiderna samt minska på skillnaderna infördes standardiserade vårdförlopp genom en nationell vårdreform (Wilkens, Thulesius, Schmidt, & Carlsson, 2016:1378). Regionerna har under åren 2015-2018 tilldelats 13 800 000 kronor inom ramen för denna satsning och numera finns 31 standardiserade vårdförlopp som bygger på att cancerutredningar ska följa ett specifikt tidsschema (Socialstyrelsen, 2018:7). Syftet med denna studie är att undersöka hur ett politiskt beslut på nationell nivå implementeras på lokal nivå. Studien bygger på semi-strukturerade intervjuer gjorde med personal på Kvinnoklinikens mottagning, med syftet att mottaga personliga upplevelser av hur SVF har påverkat mottagningens arbete (Esaiasson, Gilljam, Oscarsson, Towns & Wängnerud, 2017:261). Studien tar avstamp i frågeställningar om vilka förutsättningar som funnits för att implementera SVF och om vilka effekter för patienter och personal som SVF har fått. Studien visar att personal på Kvinnoklinikens mottagning upplever att såväl kompetens som resurser saknades vid införandet av SVF, samtidigt som deras inställning gentemot reformen ändå var positiv eller neutral. Trots bristande förutsättningar för att lyckas med implementeringen upplever personalen ändå att införandet av SVF till största del har fått positiva effekter för såväl patienter som för personalens arbete på mottagningen (IP1 2019; IP2 2019; IP3 2019; IP4 2019; IP5 2019).
|
83 |
Digital nyckelperson : Se till å bli en!Ankel, Andreas, Sahlberg, Stefan January 2019 (has links)
No description available.
|
84 |
Jämlikhet i skuggan av jämställdhet : En kvalitativ studie om rekrytering ur ett jämlikhetsperspektiv / Equality in the shadow of gender equalityAlex, Jerker, Isaksson, Kim, Thygesen, Andreas January 2012 (has links)
SammanfattningDe flesta kommunala arbetsplatser strävar idag efter att skapa jämlika arbetsplatser där grupper som tidigare inte fanns representerade blir integrerade. Officiell statistik ger en fingervisning om att det finns mycket arbete kvar att göra, både på nationell nivå och inom Borås Stad för att nå en större jämlikhet. Vid nyrekryteringar ges organisationer en chans att förändra sin struktur, och även om det är en stor utmaning att se över rekryteringsprocessenskravprofiler och urvalsfaktorer, vilka ofta styrs av vanor, tradition och kultur, är det här man måste påbörja arbetet mot jämlikhet.Syftet med denna uppsats är att belysa rekryteringsprocessen inom kommunal sektor med fokus på upplevda förutsättningar och hinder för jämlikhetsarbetet i denna process utifrån ett rekryteringsperspektiv.För att besvara vårt syfte har vi valt att använt oss av en kvalitativ ansats medsemistrukturerade intervjuer som grund för att få ett kvalitativt djup men ändå ha kvar viss struktur på intervjuerna.De slutsatser som vi presenterar i vår uppsats är flera men bl.a. att den existerande normen i samhället inom offentlig sektor där yrken på lägre positioner är kvinnodominerade och harlåg status. Detta utgör ett grundläggande hinder för att kunna bedriva en rekrytering ur ett jämlikhetsperspektiv. Utbildningsinsatser som riktat sig till kvinnor har visat sig bära frukt då kvinnor är mer benägna att ta sig in på tidigare mansdominerade yrken än vad män är attgöra det motsatta. Ett annat hinder som enhetscheferna som bara utför rekrytering avsommarvikarier är LAS, vilket resulterar att de nästan aldrig kan nyanställa. / Program: Organisations- och personalutvecklare i samhället
|
85 |
Språkutveckling i förskolan : En studie om förskollärares arbete med barns språkutveckling / Language development in preschool : A study on preschool teachers' work on children's language developmentHultman, Jenny, Molander, Martina January 2018 (has links)
Den här studien genomfördes med avsikt att undersöka vilka arbetssätt förskollärare använder för att gynna barns språkutveckling i förskoleverksamheten och vad som påverkar deras arbete. Nio stycken intervjuer med verksamma förskollärare genomfördes. Resultat och analys visar att förskollärarna främst såg vardagliga situationer som språkutvecklande men att alltför stora barngrupper och känslor av otillräcklighet innebar svårigheter för att skapa ett gott språkutvecklande arbete. Förskollärarnas kompetens visade sig ha stor betydelse för att kunna bidra till en hög kvalitet av förskolans verksamhet. Vygotskijs (1999) teorier från ett sociokulturellt perspektiv har legat till grund för analysen och en stor vikt har lagts vid att språket utvecklas i sociala interaktioner.
|
86 |
Förutsättningar för bildundervisning : En ramfaktorteoretisk studie om bildundervisningens begränsningar / Prerequisites for visual arts education in year 4-6Stornils, Elin January 2018 (has links)
Syftet med detta examensarbete är att genom en kvalitativ intervjustudie undersöka bildlärares beskrivningar av bildundervisningens förutsättningar för årskurserna 4–6 och vilka faktorer som påverkar den. De frågeställningar som studien ämnar besvara är: Hur beskriver lärarna i bildämnet de möjligheter och hinder som ges för undervisning i bildämnet? Hur beskriver lärarna att ramfaktorerna påverkar elevernas förutsättningar att uppnå kunskapskraven? Och Vad beskriver lärarna att det krävs för att uppnå en likvärdig undervisning? Intentionen är att skapa en bild av hur lärare förhandlar med de förutsättningar som ges för bildämnet i och hur detta påverkar möjligheten att se bildundervisningen som likvärdig på skolorna. Undersökningen utgår ifrån ett ramfaktorteoretiskt perspektiv och för att hitta de faktorer som påverkar bildundervisningen definieras även kort några ämnesdidaktiska teorier i arbetets bakgrund. Den kvalitativa undersökningen utfördes genom semi-formella och strukturerade intervjuer med fyra undervisande lärare i bildämnet på olika skolor. Resultatet visar att de olika skolorna i samma kommun har olika förutsättningar för undervisningen och eleverna har olika förutsättningar att nå kunskapskraven. Detta resultat jämförs i förhållande till tidigare gjorda studier kring ramfaktorer för bildundervisningen. / <p>Bild</p><p></p>
|
87 |
Informations- och kommunikationsteknik i förskolan : -en kvalitativ studie om pedagogers förutsättningar för implementeringHägglöf, Sandra, O´Dwyer, Karin January 2019 (has links)
Syftet med vår studie är att undersöka vilka förutsättningar pedagoger i förskolan uppfattar att de har för att implementera IKT i verksamheten. Detta då förändringar kring användandet av IKT gjorts i den nya läroplanen (Skolverket, 2018). Vi har gjort en kvalitativ studie där vi genomfört sex olika intervjuer med pedagoger i förskolan. Två stycken fokusgruppsintervjuer, två enskilda och två telefonintervjuer. Fyra av de förskolor som deltagit i studien är kommunala och ligger i mindre tätorter i glesbygdskommuner. Två av dem är fristående och ligger i större tätorter, den ena i en kommun i mellersta Sverige och den andra i en kommun i södra Sverige. Resultatet av vår studie visar att pedagoger inte upplever att de har rätt förutsättningar varken materiellt, ekonomiskt eller kompetensmässigt för att implementera IKT i verksamheten. Det framkommer också att det handlar mycket om pedagogers inställning för att IKT ska kunna implementeras i förskolan. Dock upplever vi inte att vi uppnått mättnad i vår studie vilket gör att våra resultat inte går att generalisera. Vi har genomgripande i uppsatsen använt oss av tre rubriker; Materiella och ekonomiska förutsättningar för IKT i förskolan, IKT-kompetens hos pedagoger och Pedagogers inställning till IKT i förskolan. / <p>Godkännande datum: 2019-06-07</p>
|
88 |
”DET GÄLLER ATT HITTA EN BALANS” : En studie om enhetschefers arbetsvillkor inom hemtjänstenForsberg, Emma, Lampa, Sandra January 2019 (has links)
Enhetschefer inom vård- och omsorgssektorn har komplexa arbetsuppgifter och krav från olika håll inom organisationen. Krav uppifrån i organisationen tenderar att vara svåra att förena med verksamhetskrav och krav utifrån. Samtidigt har enhetschefer inom vård- och omsorgssektorn breda kontrollspann, det vill säga många medarbetare per chef, jämfört med andra sektorer. Dessa utmaningar har visat sig vara några av orsakerna till hög arbetsbelastning och varierade arbetsvillkor bland enhetscheferna. Detta kan i sin tur ge konsekvenser för både verksamheten, medarbetare och enhetschefernas hälsa. Därför är det viktigt att studera hur enhetschefer inom hemtjänsten upplever sina arbetsvillkor. Genom semistrukturerade intervjuer med utgångspunkt i kontrollspannet, upplevda förutsättningar för ledarskapet samt stöd och resurser, studerades enhetschefers upplevelser av arbetsvillkoren. Innehållsanalys användes som metod för att bearbeta intervjumaterialet. Teorier som studerats i relation till studiens empiri är Krav och Resurs-modellen och KASAM.Resultatet visar på att uppdraget är en komplex fråga med ett brett ansvarsområde. Enhetscheferna i studien har olika angreppssätt att anta uppdraget. Flera enhetschefer uttrycker att de har tillräckliga resurser för att utföra sitt uppdrag, medan andra har beskrivit motsatsen och att chefsrollen innebär att skapa sina egna förutsättningar. Samtidigt framkommer det i resultatet att arbetstiden inte räcker till, att stödfunktioner brister och att ständiga prioriteringar samt hög arbetsbelastning kan vara uttryck för bristande förutsättningar. Enhetschefernas prioriteringsordning av arbetsuppgifter fokuserar det som främst gynnar kärnverksamheten. Vidare framkom det att kontrollspannets storlek inte motsvarar det faktiska antalet medarbetare enhetscheferna ansvarar över och att smalare kontrollspann skapar förutsättningar för ledarskapet. Kontrollspannet måste i tillägg kopplas till komplexiteten i verksamheten och allt medförande arbete som bredare kontrollspann innebär. Ett sätt att hantera den komplexa vardagen som beskrivits är genom stöd från andra enhetschefskollegor, medarbetare och avdelningschef. Resultatet visar slutligen på att många enhetschefer upplever begränsningar med att söka stöd och att arbetsvillkoren ser olika ut bland enhetscheferna.
|
89 |
Varför väljer flickor bort matematik? : Om flickors matematikintresse på gymnasiets naturvetenskapliga programUndin, Karin January 2008 (has links)
<p>Syftet med denna studie är att utröna hur väl skolan, med avseende på ämnet matematik, lyckas leva upp till tre specifika jämställdhetsmål som formulerats i skolans läroplan Lpf 94. Data har samlats in i två steg, undersökningen bygger på enkäter som delats ut till elever i årskurs tre på gymnasiets naturvetenskapliga program och på intervjuer där fyra flickor med goda betyg i matematik och fysik fått beskriva sin relation till ämnet matematik samt berätta om varför de inte tänkt studera matematikintensiva utbildningar på universitetsnivå. Resultatet i min studie tyder på att jämförelsevis få flickor ämnar studera matematikintensiva utbildningar. Resultatet visar också att flickor med betygsmässigt goda förutsättningar tycker att det är oklart vilka matematikintensiva utbildningar som står dem till buds. Mina slutsatser är att skolan inte lyckas leva upp till läroplanens jämställdhetsmål i särskilt hög grad och att skolpersonal i form av studievägledare och lärare bör arbeta mer aktivt med att vägleda elever och ge dem information.</p>
|
90 |
Förutsättningar för utomhuspedagogik : - en jämförande enkätstudie bland pedagoger i förskolanSchoning, Cecilia January 2008 (has links)
<p>I den här uppsatsen vill jag undersöka vad som får uteverksamhet att fungera respektive inte fungera. En jämförande enkätstudie har gjorts bland pedagoger från totalt sex förskolor med utomhuspedagogisk inriktning respektive traditionell förskolepedagogisk inriktning. Enkätstudien har kompletterats med studier av förskolornas styrdokument. Undersökningen visar att förutsättningar för utomhusverksamhet är god på alla förskolor och intresse finns för utomhusverksamhet. Förutsättningarna är dock bättre på utomhusförskolorna vilket till stor del beror på att deras utomhuspedagogiska inriktning skapar detta. Pedagogerna anser att hur väl utomhusverksamheten fungerar beror på resurser och var man väljer att lägga dem. I stort sett alla pedagoger är intresserade av utomhuspedagogik och de ser många möjligheter med detta arbetssätt. De flesta pedagoger ser positivt på utbildning i utomhuspedagogik men utbilningens nödvändighet för hur utomhusverksamhet fungerar är inte helt självklar.</p>
|
Page generated in 0.0876 seconds