91 |
“Det finns ju egentligen lika många sätt att kommunicera på som det finns människor” : En studie av kommunikation inom öppenvårdsmottagningar mellan vårdpersonal och patienter med respektive utan alternativ och kompletterande kommunikation, AKK / “There Are Just as Many Ways to Communicate as There Are People” : A study of communication within outpatient clinics between healthcare professionals and patients with and without alternative and augmentative communication, AACHashem, Nour, Keseric, Maja January 2024 (has links)
Multiprofessionella team i rehabiliteringsverksamheter kräver att patienter kontinuerligt uttrycker sina önskningar och behov för att teammedlemmar ska kunna arbeta personcentrerat. För patienter med kommunikativa svårigheter kan det uppstå hinder i vårdsammanhang i form av minskad delaktighet gällande sin vård. För att effektivisera kommunikationen och motverka låg delaktighet behöver anpassningar göras. Anpassningar kan komma i form av alternativ och kompletterande kommunikation (AKK) eller andra strategier som underlättar ett samtal för båda samtalsparter. Föreliggande studie undersöker interaktionen mellan logopeder och patienter med kommunikativa svårigheter med respektive utan AKK under vårdbesök. Studien innefattar dessutom vårdpersonals samt patienters upplevelser avseende AKK och kommunikation. Materialet bestod av videoinspelningar av två behandlingsbesök med två logopeder och två patienter som använder AKK. I samband med videoinspelningarna intervjuades även patienterna. Därtill inkluderades intervjuer med tio deltagare som representerade fem olika professioner. Det inhämtade videomaterialet analyserades med hjälp av multimodal interaktionsanalys och intervjuerna analyserades tematiskt. Resultatet som framkom i studien indikerade att interaktionen mellan vårdpersonal och patienter generellt förbättras vid AKK-användning. Däremot finns faktorer som påverkar effektiviteten av AKK-användningen, till exempel vad det är för omgivning, patientens motivation, frustration respektive insikt om kommunikationssvårigheterna samt vårdens bemötande och vilka anpassningar som tillämpas. Intervjuerna med vårdpersonalen visade att logopeden har en betydande roll inom teamet i relation till att öka kunskapen och medvetenheten avseende hur man samtalar med patienter med kommunikativa svårigheter. Videoinspelningarna och tillhörande patientintervjuer stöttade flera aspekter som framkom i vårdpersonalintervjuerna samtidigt som de bidrog med ytterligare perspektiv. Slutsatsen som dras i föreliggande studie är behovet av ökad kunskap avseende kommunikation och AKK, vilket kan leda vidare till ett tätare samarbete mellan teammedlemmar som arbetar med patienter med kommunikativa svårigheter. Slutligen är det av vikt att betona att kommunikativa svårigheter inte endast beror på en patients insjuknande, utan de blir mer påtagliga när goda förutsättningar i olika sammanhang inte finns. / Multiprofessional teams within rehabilitation clinics are dependent on patients verbalizing their needs and wishes in order for the team members to work with a person-centered approach. Patients with communication difficulties may experience reduced participation regarding their own healthcare. Therefore, it is important that adjustments are implemented to increase communication efficiency and the patient’s participation. The adjustments can be Augmentative and Alternative Communication (AAC) or other strategies that facilitate a conversation between the participants. The present study investigated interaction between speech and language pathologists (SLPs) and patients with communication difficulties with or without AAC during a medical appointment. The study also investigates experiences of healthcare professionals and patients regarding communication and AAC. The data consisted of video recordings of two treatment visits between two SLPs and two patients that use AAC. The patients were interviewed after the visit. The data also consisted of interviews with ten participants that represented five different professions that regularly work with patients who use AAC. The video data was analyzed using multimodal interaction analysis and for analysis of the interviews with professionals, thematic analysis was employed. The findings indicated that the interaction between healthcare professionals and patients was improved when AAC was used. There were, however, factors that may affect the effectiveness of AAC, such as the type of environment, the patient’s motivation, frustration and an awareness of the communication difficulties, as well as healthcare providers’ attitudes and adjustments that are implemented. Analysis of the interview conducted with healthcare providers demonstrated the vital role of the SLP in a team in regard to improving knowledge and awareness of how to communicate with patients with communication difficulties. The video recordings with complementary patient interviews supported many aspects that emerged in the interviews with healthcare providers. Video analysis also contributed to additional perspectives. Results of the present study imply that there is a need to improve the knowledge of communication and AAC in interprofessional teams, which could also lead to enhanced collaboration between team members. Lastly, it is of importance to highlight that communication difficulties are not solely due to a patient’s illness. Communication difficulties become more pronounced when various contextual conditions are not favorable.
|
92 |
La Commission européenne et ses pratiques communicatives : Étude des dimensions linguistiques et des enjeux politiques des communiqués de presse / Europeiska kommissionens kommunikativa praktiker : En studie av pressmeddelandenas språkliga och politiska dimensionerLindholm, Maria January 2007 (has links)
I den här avhandlingen studeras Europeiska kommissionens kommunikativa praktiker i ljuset av de pressmeddelanden som dagligen distribueras till världens största presskår i Bryssel, men också via internet till andra journalister och allmänheten. Övergripande syften med avhandlingen är att beskriva textproduktionen i denna en av världens största textproducenter och att lyfta fram den, hittills förvånansvärt osynliga, språkliga dimensionen av kommissionens kommunikation. Avhandlingen tar avstamp i ett dialogiskt perspektiv på kommunikation, där kommunikation förstås som en dynamisk process i vilken människor (sam)agerar i ett givet sammanhang. Avgörande blir således att se pressmeddelandena som en del av den produktions- och distributionskontext de ingår i, både på lokal nivå och på en mer övergripande institutionell nivå. Empiriskt bygger avhandlingen på fältstudier vid Europeiska kommissionen och textanalyser av pressmeddelanden från kommissionen och från franska och svenska departement. Pressmeddelandena studeras både som process och produkt: formuleringsprocesser å ena sidan och textmönster och tempusbruk å den andra. Som ett exempel detaljstuderas produktionen av två pressmeddelanden mot bakgrund av skribenternas förklaringar och motiveringar till sina ändringar. Med sin unika inblick i hur ett pressmeddelande blir till steg för steg och av olika aktörer utgör denna del ett viktigt bidrag till forskningen om pressmeddelanden, som först på senare år blivit mer processinriktad. De olika delstudierna ger alla vid handen att kommissionen, enkelt uttryckt, måste arbeta mer för att underbygga sin argumentation och för att göra sina initiativ mer begripliga, legitima och motiverade. Detta kan i stor utsträckning tillskrivas den mer komplicerade kommunikationssituationen som gäller för kommissionen i förhållande till de nationella departement som är jämförelsematerial i studien. / The thesis investigates the European Commission’s communicative practices in the light of the press releases that are distributed daily to the world’s largest press corps in Brussels and on the Internet to other journalists and the general public. The overall aim of the thesis is to describe the text production of one of the largest text producers in the world and to highlight the linguistic dimensions of the Commission’s communicative practices, which until now have received little scholarly attention. The study adopts a dialogical perspective on communication, where communication is understood as a dynamic process in which people interact in a given context. This means that the press releases are seen as parts of the production and distribution context in which they are embedded, both on a local level and on a more general institutional level. The empirical data on which the study is based comprise field studies at the European Commission and text analyses of press releases issued by the Commission and French and Swedish ministries. The press releases are analysed on different linguistic levels, text pattern and the use of tense, on the one hand, and composition processes on the other. As an example, the production of two press releases is studied in detail, in view of the authors’ comments to and motivations for changes to the texts. With its unique insight into how a press release is drafted step by step and by the different parties involved this part of the thesis is an important contribution to research on press releases, which only recently has become more oriented towards the production process. The results of the analyses highlight the fact that the Commission, to a greater extent than the national ministries, must substantiate its argumentation and make its initiatives more comprehensible, legitimate, and motivated. This finding may be ascribed to the more complex communication situation of the Commission, compared to the national ministries, which served as material for comparison in the study.
|
93 |
Relationen mellan kommunikativa behov i vardagen hos barn med språkstörning och mål med logopedisk intervention / The relationship between communicative needs in every day life in children with language impairment and objectives set in speech and language interventionElfverson, Cajsa, Hilton Sand, Susanna, Loskog, Anna January 2012 (has links)
Samtalsanalys har tidigare använts som ett komplement till traditionellt använda standardiserade tester för att undersöka mer funktionella aspekter av kommunikation (Wells & Local, 1992; Yont, Hewitt & Miccio, 2002; Samuelsson 2009). Syftet med föreliggande studie är att utifrån sytematiska analyser av vardagliga samtal och logopedisk intervention utforska relationen mellan kommunikativa behov i vardagen och mål med intervention för barn med språkstörning. Tre barn med språkstörning filmades i vardagliga samtal hemma och på förskolan samt vid ett behandlingsbesök hos logopeden. Materialet transkriberades och analyserades enligt samtalsanalytiska principer. Intervjuer och retrospektioner genomfördes med föräldrar, förskolepersonal samt behandlande logoped för att ytterligare belysa barnens kommunikativa situation. I föreliggande studie framkommer att de kommunikativa behov barnen har relaterar till de mål som sätts upp i logopedisk behandling. På grund av deras fonologiska svårigheter påverkas barnens kommunikation då det ofta uppstår problemkällor, deras yttranden ignoreras och deras talutrymme inskränks. Reparationsstrategier används av både vuxna och barn för att reda ut de situationer där missförstånd uppstår. Dessa strategier kan, med hjälp av retrospektioner, uppmärksammas och diskuteras i logopedisk intervention i syfte att undvika framtida situationer där barnens svårförståeliga yttranden inte reds ut. / Conversation analysis has been used as a complement to traditional standardized testing to evaluate the functional aspect of communication (Wells & Local, 1992; Yont, Hewitt & Miccio, 2002; Samuelsson 2009). The purpose of the present study is to explore the relationship between everyday communicative needs and objectives set in speech and language intervention through systematic analysis of everyday conversations and speech and language intervention. Three children with language impairment were video recorded during everyday interaction at home, at the preschool and during one speech and language therapy session. The material was transcribed and analyzed according to principles of conversation analysis. Interviews and retrospections were conducted with parents, preschool teachers and the treating speech and language pathologists in order to further illustrate the participating children’s communicational situation. The results in the present study show that the communicational needs does relate to the objectives set up in speech and language intervention for the children in the current study. The children’s communication is primarily afflicted by their phonological difficulties in the way that it fuels for sources of communicational breakdowns, the children’s utterances become ignored and it restrains their participation in conversation. Repair strategies are used by both adults and children to solve sequences where mutual understanding is not achieved. These strategies may, through retrospections, be identified and discussed in speech and language intervention in order to avoid future situations where unintelligible utterances are not solved.
|
94 |
Interaktion och intervention : En undersökning av kommunikativa behov hos personer med afasi och dysartri i vardagliga och kliniska samtal / Interaction and Intervention : A Study of Communicative Needs of People with Aphasia and Dysarhtria in Everyday and Clinical ConversationsWeström, Sarah, Örneholm, Isabelle January 2012 (has links)
In speech and language intervention, the ability to interact is seldom evaluated; rather intervention is evaluated in terms of improved testresults. If goal-setting in intervention also is based on everyday communicative needs, the relevance of the treatment may be increased and intervention outcome may be implemented in the patient’s natural environment. The present study, as part of a research-project, is based on analyses of interaction and interviews to examine everyday conversations and speech and language intervention. The aim was to explore if there is a relation between everyday communication needs and goal-setting in speech and language intervention for people with aphasia. A further aim was to investigate if there are everyday communicative needs that may form goals for speech and language intervention. Two individuals with aphasia and one individual with both dysarhtria and aphasia participated in the study. Three speech and language pathologists and two relatives also participated in the study. Everyday interaction and intervention sessions were recorded and transcribed according to Conversation Analysis principles and analysed from an interactional perspective. Interviews regarding intervention and everyday communication were carried out with all participants. Recordings were presented and discussed with all participants, in so called retrospections. Four phenomena that illustrate communication needs of the participating patients were identified: repair, alternative and augmentative communication, co-construction and feedback. Analysis, interviews and retrospections have revealed that communication needs can form the basis of goal-setting in speech and language intervention. It is also demonstrated that intervention mainly is based on the everyday communication needs of the patient. Retrospections were also shown to be useful in order to observe communication needs in everyday life and in order to evaluate speech and language intervention. The retrospections were found to be beneficial to an open dialogue between speech and language pathologist, patient and relatives regarding the content and aim of the intervention.
|
95 |
A case study of aided story telling : Comparing the Step-by-Step™ with the How Was School Today PrototypeMenjivar Dominguez, Jennifer, Yläneva, Karolina January 2010 (has links)
The main purpose of this study was to compare how the Step-by-Step™ (S-b-S) and the newly developed How Was School Today (HWST) prototype can support participation in narrative activities for a 10-year-old boy with complex communication needs (CCN) when he interacts with two typically developed peers. The researchers wanted to find out how the use of the different communication aids affected interaction. The S-b-S is a low technology communication device with a voice recording function. The HWST prototype is a simulation of the HWST system, which is a high technology system that automatically collects information and creates stories about what the user has done in school. The researchers focused on different aspects of gaze and questions as vital communicative practices for the boy‟s involvement in the interaction, and hence, thestory telling activity. The data was analysed mainly qualitatively with conversation analysis (CA). A descriptive quantitative analysis was also developed. The results indicate that the HWST prototype provides a framework for establishment of joint orientation towards the prototype and questions about it. The S-b-S on the other hand creates a context in which it is easier to establish eye contact. There is an uneven distribution of questions with a much higher frequency in the session where the HWST prototype was used. There are not many studies on narrative ability in children with CCN together with peers. Future research on shared stories in natural environments is suggested. / Denna studies huvudsyfte var att jämföra hur kommunikationshjälpmedlen Step-by-Step™ (S-b-S) och den nyligen utvecklade How Was School Today-prototypen (HWST) kan stödja deltagandet i berättandeaktiviteter för en 10-årig pojke med komplexa kommunikativa behov när han interagerar med två typiskt utvecklade kamrater. Forskarna ville ta reda på hur användandet av de olika kommunikationshjälpmedlen påverkade interaktionen. S-b-S är ett lågteknologiskt kommunikationshjälpmedel med röstinspelningsfunktion. HWST-prototypen är en simulering av HWST-systemet, som är ett högteknologiskt system som automatisk samlar in information och skapar berättelser om vad användaren har gjort i skolan. Forskarnas fokuserade på olika aspekter av blickriktning och frågor, som centrala kommunikativa praktiker för pojkens involvering i interaktionen, och därmed i berättandet. Data analyserades främst kvalitativt med metoden samtalsanalys. Det utvecklades även en deskriptiv kvantitativ analys. Resultaten visar att HWSTprototypen förser samtalet med ett ramverk som underlättar etablerandet av gemensam orientering till prototypen och frågor som rör den. S-b-S skapar å andra sidan en kontext i vilken det är lättare att utveckla ögonkontakt. Det är en ojämn fördelning av frågor, med en mycket högre frekvens i sessionen där HWST-prototypen användes. Det finns inte många studier om narrativ förmåga hos barn med CCN i samtal med kamrater. Framtida studier av berättande i naturliga miljöer föreslås. / "How was School today…?" in the Wild
|
96 |
Kommunens öppna dörrar : En kvalitativ intervjustudie om ledarskapskommunikationen på Stadskontoret i Jönköpings Kommun. / The open doors of the municipality : A qualitative interview study on leadership communication at the City Office in Jönköping Municipality.Svensson, Anders, Engelhart Corneliussen, Niels-August January 2018 (has links)
This report is an interview study on how the Swedish agency for public management in Jönköping works towards leadership communication. The study is not an examination, however it is done with the goal of understanding the agency communication out of communication models created for companies in the private sector. The theoretical approach is created out of recent behavioral leadership science and principals for leaders to communicate well at work. The report is based out of anonymous qualitative interview conducted with eight workers at the agency for public management in Jönköping. The report explains that an interacting and representative behavior is clearly expressed in the agency, and that independence and transparency are given priority as leadership behavior over strong directives from the leader.
|
97 |
Spelar det någon roll? : Kommunikativa strukturer och frågornas struktur i lågstadielärares klassrum / Does it matter? : Communicative structures and the structure of questions in the classroom of primary school teachersEk, Kajsa, Hildorsson, Emma January 2020 (has links)
Föreliggande studie ämnar undersöka fyra lågstadielärares roller utifrån derasanvändande av kommunikativa strukturer och frågornas struktur samt hur lärarnaresonerar om samma begrepp. Analysen tar sin utgångspunkt i vilken utsträckninglärarna ger eleverna möjlighet att tala. Lärarrollerna som studien fokuserar på är enstyrande, vägledande, stödjande samt delegerande roll. Centrala begrepp som kopplastill kommunikativa strukturer är möblering, arbetssätt och fördelning av ordet.Frågornas struktur kategoriseras i begreppen IRE och IRU, vilka också är centrala istudien. Begreppen samt lärarnas roller utgör studiens teoretiska referensram. För attsamla in material används observationer och intervjuer. Resultatet av studien visar attlärarnas val av strukturer inte behöver påverka elevernas talutrymme. Det som harbetydelse är på vilket sätt lärarna använder strukturerna. Slutsatsen är att den rolllärarna antar påverkar elevernas utrymme att tala. När lärarna antar en roll däreleverna tillåts arbeta självständigt samt ta eget ansvar ökar elevernas talutrymme.
|
98 |
"Talet är en gåva men kan också vara ett svärd" : En kvalitativ studie om mellanstadielärares kommunikativa kompetens / ”The speech is a gift but can also be a sword.” : A qualitative study on the communication skills of middle school teachersArvidsson, Emma, Petersson, Katarina January 2020 (has links)
Föreliggande studie undersöker tre mellanstadielärares språkbruk både i kommunikativa metoder och planering av lektionsinnehåll. Studien utgår från två frågeställningar som behandlar hur lärarna använder och resonerar om sitt språkbruk i förhållande till kommunikativa metoder. Data samlades in genom observationer och intervjuer. I studien används legitimation code theorys semantiska vågor som teoretisk utgångspunkt och analysmetod. Lärarnas språkbruk analyseras därmed utifrån semantisk densitet och semantisk gravitation. Studiens resultat skildrar de tre deltagande lärarnas syn på vilka kommunikativa aspekter som främjar elevers lärande såsom kooperativa metoder eller relationell kommunikation. Vidare framgår även att eleverna har stor inverkan på lektionsplaneringen och de kommunikativa metoderna som lärarna tillämpar. Studien åskådliggör hur lärare motiverar elever till lärande genom att använda kommunikativa metoder som är anpassade efter deras elevgrupper. Slutligen belyser studien ytterligare utvecklingsmöjligheter och hur den kommunikativa kompetensen i skolan kan studeras ur andra perspektiv.
|
99 |
”Läraren pratade så det verkade lätt” : En kvalitativ studie om elever i årskurs sex och deras förståelse av lärares kommunikation i klassrummet / ”The teacher talked so it seemed easy” : A qualitative study of pupils in grade six and their understanding of teachers’ communication in the classroomArvidsson, Emma, Petersson, Katarina January 2020 (has links)
Föreliggande studie undersöker sex elevers självskattade förståelse av tre mellanstadielärares språkbruk i tre olika ämnen. Studien utgår från tre frågeställningar som behandlar lärarnas språkbruk, elevernas självskattade förståelse samt elevernas tankar om förståelse och inlärning. Datainsamlingsmetoder är ljudinspelningar, deltagande observationer samt enkäter. Legitimation code theorys semantiska vågor är studiens teoretiska utgångspunkt och analysmetod. Semantisk densitet och semantisk gravitation används därför för att analysera lärarnas språkbruk i kombination med elevernas självskattade förståelse. Studiens resultat åskådliggör att eleverna i stor utsträckning har svårt att förstå ämnesspecifika begrepp som förklaras med hög informationstäthet. Eleverna angav även att muntliga och skriftligaförklaringar bidrog till att skapa större förståelse av ett ämnesinnehåll. Eleverna ansåg även att uppgifter som utfördes i kooperativa och praktiska arbetssätt påverkade deras förståelse positivt. Avslutningsvis presenteras vidare utvecklingsmöjligheter med studien.
|
100 |
Känsloladdade kommentarsfält – de nya offentligheterna : En kvalitativ fallstudie av nöjesparken Gröna Lunds kriskommunikation på Instagram efter Jetlinolyckan 2023 / Emotional comment sections – the new publics : A qualitative case study of Gröna Lund amusement parks crisis communication on Instagram after the Jetline accident in 2023Johansson, André, Richardson, Clara January 2024 (has links)
Sociala medier är en plattform som kantas av känslor. Samtidigt vänder sig människor dit under kriser för att dela känslor och prata med varandra. I kommentarsfältet på Gröna Lunds Instagraminlägg, där de kommunicerar efter Jetlineolyckan, 2023, händer detta. Genom en kvalitativ socialsemiotisk multimodal textanalys erbjuder fallstudien en tolkning, och bidrar till en förståelse för vilka meningsbärande element som konstruerar vilka känslor i kommentarsfältet. En teoretisk och hypotetisk diskussion förs om känslornas möjliga betydelse för organisationens legitimitet. Först och främst analyseras Gröna Lunds Instagraminlägg kvalitativt med en innehållsanalys för att belysa kontexten, och de kriskommunikationsstrategier som används. Fallstudien visar på att Gröna Lund kommunicerar under krisfasen, tar på sig hela ansvaret och latent kommunicerar känslor av skam och skuld. Med hjälp av kriskommunikationsstrategier erkänner och bekänner nöjesparken krisen, och kommunicerar därefter åtgärdande handlingar. Den vanligaste känslan som konstrueras i kommentarsfältet är känslan av ilska och sorg. Ilska tar sig i uttryck både mot Gröna Lund och mot andra Instagramanvändare. Skuld konstrueras latent i konstruktionen av ilska. Det finns även en liten mängd kommentarer som konstruerar känslan lycka. Känslan av ångest uttrycks framför allt i form av frågor och en stor ovisshet. Fallstudien visar att känslorna många gånger konstrueras av liknande lexikala val, och att olika emojis förstärker vissa konstruktioner. En mycket liten mängd emotikoner har påvisats. Den teoretiska och hypotetiska diskussionen visar att känslor som ilska, skuld och ångest potentiellt försämrar Gröna Lunds tre former av organisatorisk legitimitet. Kommentarer med känslor av lycka och hopp visar motsatsen. Ilska kan däremot både förbättra och försämra legitimiteten, beroende på vem ilskan riktas mot. Det samma gäller för legitimitetsstrategier. Känslor av lycka hopp kan ge en teoretisk fingervisning på att strategierna stärker legitimiteten. Slutligen är det av stor vikt för samhället såväl yrkeslivet att förstå hur känslor tar form, i framför allt i medier med öppna kommentarsfält, då dessa potentiellt påverkar organisationens legitimitet. / Social media is an emotional platform. At the same time, people turn to it during crises to share emotions and talk to each other. In the comments section of Gröna Lund's Instagram post, where they communicate after the Jetline accident in 2023, this happens. Through a qualitative social semiotic multimodal text analysis, the case study offers an interpretation and contributes to an understanding of which meaningful elements construct which emotions in the comment field. A theoretical and hypothetical discussion is conducted on the possible importance of emotions for organizational legitimacy. First of all, Gröna Lund's Instagram posts are analyzed qualitatively with a content analysis to highlight the context and the crisis communication strategies used. This case study shows that Gröna Lund communicates during the crisis phase, taking full responsibility and latently communicating feelings of shame and guilt. Using crisis communication strategies, the amusement park acknowledges and confesses the crisis, and then communicates remedial actions. The most common emotion constructed in the comment section is the emotion of anger and sadness. Anger is expressed both towards Gröna Lund and towards other Instagram users. Guilt is constructed latently in the construction of anger. There is also a small number of comments that construct the feeling of happiness. The feeling of anxiety is mainly expressed in the form of questions and great uncertainty. The case study shows that the emotions are often constructed by similar lexical choices, and that different emojis reinforce certain constructions. A very small number of emoticons have been detected. The theoretical and hypothetical discussion shows that emotions such as anger, guilt and anxiety potentially impair Green Lund's three forms of organizational legitimacy. Comments with feelings of happiness and hope show the opposite. Anger, on the other hand, can both enhance and detract from legitimacy, depending on who the anger is directed at. The same applies to legitimacy strategies. Feelings of happiness and hope can provide a theoretical indication that the strategies strengthen legitimacy. Finally, it is of great importance for society as well as the professional world to understand how emotions take shape, especially in media with open comment sections, as these potentially affect the legitimacy of the organization.
|
Page generated in 0.0768 seconds