Spelling suggestions: "subject:"resonerar""
1 |
Elevers matematiska angreppssätt i matematikuppgifter : - Imitativt eller kreativt resonemang?Carrillo Castaneda, Yinny Leandra January 2024 (has links)
Studiens mål är att utforska elevers metoder för att lösa matematiska problem, särskilt fokuserar den på om eleverna tenderar att använda sig av imitation eller kreativt tänkande i sitt resonemang. Skolverket bär det övergripande ansvaret för att skolorna, och därigenom lärarna, ska kunna främja lärande och olika former av tänkande. Det innefattar att elever bör utveckla ett effektivt problemlösningsförfarande, vilket matematikundervisningen ska underlätta. Läroplanen stipulerar att elever i slutet av tredje klass ska kunna demonstrera kunskaper som uppfyller vissa kriterier för acceptabel prestation, inklusive förmågan till effektiv problemlösning. Tidigare forskning pekar på att elever ofta närmar sig matematikproblem genom rutinmässiga metoder, vilket reflekterar ett imitativt tänkesätt. Denna kvalitativa studie baseras på observationer av fem förstaklassare för att analysera deras strategier vid problemlösning inom matematik. Studien använder sig av Lithners teorier kring elevers resonemang i matematik. Resultaten belyser hur eleverna resonerar i samband med matematikuppgifter, där vissa elever följer en imitativ tankegång genom rutinbaserade metoder, medan andra visar på ett kreativt resonemang och förmågan att övertygande argumentera för sina valda lösningssätt med stor självtillit. Studien främjar en djupare medvetenhet om användandet av imitativa och kreativa resonemang. Det är viktigt att ha medvetenhet om dessa resonemangsformer för att erbjuda eleverna en undervisning som främjar ett imitativt och ett kreativt tänkande. Den planeringen ger möjlighet att främja de båda angreppsätt och tillmötesgår olika lärandebehov. / <p>Betygsdatum 2024-04-05</p>
|
2 |
‘’Hur kom du fram till det svaret?’’ : En observationsstudie om flickor och pojkars resonemangsförmåga inom matematik i årskurs ett.Lindberg, Kajsa, Sjögren, Alice January 2021 (has links)
Forskare som har studerat matematikundervisning i skolan menar på att gemensamma genomgångar som sedan mynnar ut i ett enskilt arbete i sin matematikbok är vanligt förekommande. Detta arbetssätt är bekvämt och tryggt, men det är på bekostnad av elevernas matematiska utveckling. Matematikforskaren Johan Sidenvall (2019, s.3-4) menar på att när eleverna erbjuds en läromedelsstyrd undervisning får de träna på automatiserade uppgifter och imitations procedurer snarare än att finna en djupare förståelse. Ett arbete med problemlösningsuppgifter främjar elevernas kunskaper i att testa sig fram, begreppsförståelse, dra slutsatser, argumentera, utvärdera och göra om. Detta gynnar elevernas resonemangsförmåga, vilket är grunden för djupare matematisk förståelse (Lithner, 2017 s.937). Det är bevisat att länder i världen som är högpresterande inom matematik lägger majoriteten av sin undervisningstid på att arbeta med just problemlösningar (Sidenvall, 2019, s.9). Forskning visar även skillnader i flickor och pojkars attityd kring ämnet på så sätt att flickor underskattar sin matematiska kunskap medan pojkar oftast överskattar sin kunskap (Reuterberg & Svensson, 2000, s.35). Syftet med denna uppsats var att påvisa hur elevers resonemangsförmåga är i årskurs ett när de tar sig an problemlösningsuppgifter. Studiens syfte var även att se hur eleverna använde sig av matematiska begrepp samt att se om de fanns någon skillnad mellan flickor och pojkars förmåga. Studien utgår från följande tre frågeställningar: Hur tar sig elever i årskurs ett sig an och resonerar kring problemlösningsuppgifter? Hur använder eleverna sig av matematiska begrepp när de arbetar med problemlösningsuppgifter? Finns de några skillnader mellan flickor och pojkars resonemangsförmåga? För att ta reda på detta genomfördes en kvalitativ studie där data samlades in genom fältobservation, videoinspelning samt kompletterande intervjuer. Eleverna observerades i grupper om två för att se hur eleverna löste och tog sig an de två problemlösningsuppgifterna. Syftet med att observera eleverna i par var för att lättare få fram en diskussion och resonemang. För att synliggöra skillnaderna mellan flickor och pojkar, delades paren i flickor för sig och pojkar för sig. Utifrån den insamlade empirin kunde vi konstatera att resonemangsförmåga var en bristande kunskap hos majoriteten av eleverna. Att diskutera och resonera med en kompis var ett arbetssätt eleverna inte var vana vid. Vid flera tillfällen fick den kompletterande frågan ‘’Hur kom du fram till det svaret?’’ ställas för att få eleverna att kommunicera och resonera. Eleverna använde till viss del matematiska begrepp, men det var många begrepp de inte förstod, vilket hämmade deras förmåga att se användbara lösningsstrategier. Det observerades även att flickor var mer osäkra och sökte bekräftelse från oss när de genomförde uppgifterna. Pojkarna var snabbare men hade svårare att resonera och kommunicera än flickorna. En sista slutsats vi tar med oss är att det kräver tid och träning för att utveckla ett resonemang hos eleverna. Att gå ifrån matematikboken öppnar upp nya möjligheter. Matematik bör bygga på kommunikation då konsekvenserna av en läromedelsdominerad undervisning blir för avgörande i elevers kunskapsutveckling och matematiska förståelse.
|
3 |
Hur elever resonerar om geografiska frågor med hjälp av kartorBlomqvist, Daniel January 2009 (has links)
Syftet är att undersöka hur några ungdomar resonerar när de använder kartor som analysverktyg, elevers förtrogenhet med kartor samt deras attityder till kartor och geografiämnet. Jag har genom främst samtalsintervjuer, men även genom observationer, studerat hur några elever i nionde skolåret i par resonerar och diskuterar geografiska frågor med hjälp av kartor. Undersökningen visar att eleverna har en relativt god förmåga att använda kartor för analys. Emellertid påvisar eleverna inte något större intresse för kartor som analysverktyg. Istället föredrar eleverna i stor utsträckning att resonera utifrån sina förkunskaper och uppfattningar. Eleverna har i de flesta fall ansett att kartor varit till stor nytta och bidragit till deras förståelse och att dra slutsatser. Attityder till geografi och kartor har varit väldigt varierande.
|
4 |
Matematiskt resonemang i förskoleklass och årskurs 1-3 / Mathematical reasoning in preschool class and years 1-3Blomqvist, Claudia, Klint, Rebecca January 2022 (has links)
Syftet med denna kunskapsöversikt är att undersöka vad det innebär att resonera inom matematik på lågstadiet. I läroplanen (Skolverket, 2019) kan det utläsas på flera ställen att eleverna från och med förskoleklass i någon grad ska kunna resonera inom matematik. Sökord (resonera matematik, mathematical reasoning, primary school, mathematics education och matematiska resonemang) och urvalskriterier (peer review, tidsintervallet 2011-2021, svenska eller engelska artiklar och artiklarna ska innehålla matematiska resonemang) togs fram innan sökprocessen kunde börja. Sökningarna gjordes i databaserna SwePub, ERC och ERIC. Artiklarna valdes ut utifrån rubrik och abstrakt med utgångspunkt i urvalskriterierna. Artiklar som valdes ut gav ett brett resultat som delades in i olika teman med utgångspunkt i Lithners artikel A research framework for creative and imitative reasoning (2008) som vi hittade genom en sekundärsökning. De teman som resultatet delats upp i Imitativt resonemang, Kreativt matematiskt resonemang ochModeller för resonemang. Varav det sistnämnda temat inte är grundat i Lithners artikel. Resultatet visar på bredden av att resonera inom matematik och att det finns flera olika sätt att se på begreppet. Slutsatsen är att resonera inom matematik innebär att kunna se rimligheten i sina val av metoder och sina lösningar. Att kunna motivera och förklara varför det blir som det blir.
|
5 |
Hur kan elever visa på resonemang i ett provformat? : En undersökning om hur elever ges träning i att resonera om hållbar utveckling.Söderberg, Theodor January 2018 (has links)
Syftet med uppsatsen är att undersöka hur elever ges möjlighet att utveckla förmågan att resonera om hållbar utveckling. Fyra lärare i geografi i årskurserna 6-9 har intervjuats för att få reda på hur de utformar undervisningen så att eleverna kan visa på resonemang för hållbar utveckling, en textanalys av läroböcker har gjorts för att undersöka om de är utformade så att eleven tränas i att resonera om hållbar utveckling samt så har provfrågorna i nationella provet i geografi för årskurs 9 analyserats för att hitta samband mellan konstruktionen av provfrågor och lärarnas sätt att undervisa i hållbar utveckling. Undersökningen har visat på att elever får träning i att resonera om hållbar utveckling genom väl utvecklade metoder och övningar, att nationella proven fungerar som måttstock för geografiundervisningen och provfrågorna ger lärare förslag på uppslag till hur hållbar utveckling kan arbetas med i undervisningen samt att läroböcker skiljer sig åt i hur mycket de uppmanar eleverna att resonera och analysera beroende på om de är skrivna innan eller efter införandet av den nya läroplanen. Undersökningens resultat analyseras med hjälp av två teorier om lärande, behavorism och konstruktivism, vilka handlar om vad lärande är och hur lärande sker.
|
6 |
"Man kunde höra något nytt och börja tänka annorlunda" : En kvalitativ studie om elevers upplevelser av de fyra mest frekventa metoder som används i etikundervisningen för årskurs 4–6 / ”You could hear something new and start thinking differently” (Engelska) : A qualitative study on pupils experiences of the four most frequent methods used in ethics teaching for grades 4–6.Holmgren, Malin January 2020 (has links)
Syftet med studien är att synliggöra elevers upplevelser av de enligt samtida forskning fyra mest frekventa metoderna som används i undervisningen om etik inom religionskunskap i årskurs 4–6. Metoderna syftar till att utveckla elevernas reflektion- och resonemangsförmåga. För att besvara studiens syfte har metoden didaktiskt experiment samt fokusgruppsintervju där fem elever från årskurs fem medverkat. Studien är kvalitativ och utgår ifrån den sociokulturella teorin. Resultatet visar att eleverna valde metoderna fyra-hörn och samtal som favoritmetod. Elevernas upplevelser av de andra metoderna var att metoden samtal kopplat till film var svår på grund av att klippet eleverna tittade på var kort och därmed var det svårt att hinna skapa sig en uppfattning om karaktären. Metoden etiska dilemman var uppskattad därför att eleverna föredrog att ha en händelse att relatera till och utgå ifrån. Eleverna ansåg att det både var positivt och negativt att höra varandras tankar, negativt för att man kunde luta sig tillbaka och bara hålla med men positivt för att man fick nya sätt att tänka på när man hörde sina kompisars tankar. När det kommer till elevernas upplevelser gällande vilken metod som öppnade upp för reflektion och resonemang svarade eleverna metoden etiska dilemman. / The purpose of this study is to make the pupils experiences of the four most frequent methods according to contemporary research used in the teaching of ethics in religious studies for the grades 4–6. The methods aim to develop the students’ reflection and reasoning ability. To answer the purpose of this study, the method did didactic experiment and as well as focus group interview where five pupils from grade five participated. The study is qualitative and is based on sociocultural theory. The result shows that the pupils chose the four-corner method and conversation as a favourite method. The pupils’ experiences of the other methods were that the method of conversation linked to film was difficult because the clip the students were watching was short and thus it was difficult to get an idea of the character. The ethical dilemma method was appreciated because the pupils preferred having an event to relate to and base on. The pupils felt that it was both positive and negative to hear each other’s thoughts, negative for being able to sit back and just agree but positive for being given new ways of thinking when hearing their friends’ thoughts. When it comes to the pupils experiences regarding which method opened up for reflection and reasoning, the pupils answered the method ethical dilemma.
|
7 |
”När vi planerar för något, då blir det jättebra” : Förskolegården som undervisningsmiljöBörjesson, Jennifer, Plars, Karolina January 2021 (has links)
Den här undersökningen syftar till att undersöka en del av den planerade undervisningen på förskolegården, nämligen ur några förskollärares perspektiv. Förskolans styrdokument belyser vikten av att ge barn möjlighet att utveckla en varsam inställning till sin närmiljö (Lpfö 18 2018, s. 9), vilket förskolegården kan anses vara. Det finns ett ökat intresse för utomhuspedagogik inom förskolan vilket även Szczepanski (2013, s. 3) nämner. Det finns dock inte mycket forskning som fokuserar på just undervisning ute på förskolegården vilket motiverade till denna undersökning. Datainsamlingsmetoden som användes var en kvalitativ semistrukturerad intervju av verksamma förskollärare i Sverige. Vi intervjuade nio utbildade förskollärare från fyra olika förskolor genom digitala och fysiska intervjuer. De intervjufrågor som ställdes var utformade för att se hur förskollärarna resonerade kring planerad undervisning på förskolegården och uppfyllde på så sätt syftet med undersökningen. Resultatet av undersökningen visade att de deltagande förskollärarna resonerade positivt om den planerade undervisningen på förskolegården men att det mest är spontan undervisning som sker på gården. Vad detta berodde på skilde sig åt mellan deltagarna, ett par gemensamma drag som beskrevs var att det finns ett visst utvecklingsbehov kunskapsmässigt i hur man undervisar utomhus på förskolegården. Samt hur bristen på tid för planering av undervisningen på förskolegården kan bli ett hinder i dagliga utbildningen.
|
8 |
Lärares uppfattningar om bytet från traditionell matematikundervisning till TRR- och Singaporemodellen / Teachers' perceptions of the shift from traditional mathematics teaching to the TRR- and Singapore modelEsteves, Betty, Söderlund, Cindy January 2022 (has links)
Många skolor i Sverige gör stora satsningar i matematik då man ser brister i resultaten. Satsningarna på matematiken ser olika ut från kommun till kommun. Vi har valt att granska hur lärarna ser på två av de stora satsningar som figurerar i olika kommuner runt om i landet, som är TRR (tänka, resonera, räkna) och Singaporemodellen, och jämför dessa med den traditionella matematikboken. Syftet med vår studie var att få reda på hur lärarna upplever bytet av matematikundervisning. Metoden som användes för vår studie har varit kvalitativa semistrukturerade intervjuer med sju lärare, där tre av dem undervisar enligt Singaporemodellen och fyra enligt TRR (tänka, resonera, räkna). Det empiriska materialet har analyserats och organiserats enligt en tematisk analysmetod. Vi har inspirerats av det fenomenologiska perspektivet när vi granskat vårt empiriska material. I det avslutande avsnittet förs en diskussion utifrån resultatet från vår studie tillsammans med tidigare forskning. Resultatet av vår studie visar att det finns blandade känslor för den traditionella matematikboken. Samtliga lärare ser bytet av undervisningsmetod mestadels positivt då det har lett till mer kommunikation och laboration i matematikklassrummet.
|
9 |
Alla varor som går att göra ekologiska ska vara ekologiska -En studie av hur elever i åk 4 resonerar i konstruerade situationer kring hållbar utvecklingSköld, Evelina, Björklund, Sanna January 2013 (has links)
Denna studie berör begreppet hållbar utveckling i en utbildningskontext och syftar till att kartlägga hur tolv elever i årskurs fyra resonerar kring hållbar utvekling och framtid, samt vad de baserar sina resonemang på. Undersökningen utgår från ett sociokulturellt, pragmatiskt angreppssätt och då främst John Deweys transaktionella perspektiv på meningsskapande. Det empiriska materialet har samlats in med hjälp av två olika kvalitativa metoder, dels observationer av elevgrupper som resonerar kring tillgivna dilemman och dels genom kvalitativa intervjuer. Utifrån denna metodologi analyseras resultatet med inspiration av en praktisk epistemologianalys som innebär sökandet efter ”gaps” i dialoger, med andra ord de tillfällen då meningsskapande sker i möten. Analysen resulterade i fyra olika aspekter - ekologiska, hälsomässiga, ekonomiska och etiska, där övervägande resonemang utgår från en ekologisk aspekt. Utifrån dessa kunde elva olika kategorier att utläsas. Det framgår även att elevernas resonemang i första hand baseras på uttalande från vuxna, syskon eller kamrater i deras närmsta omgivning, i andra hand media och tredje skola. Slutsatsen som kan dras av denna studie är att lärare idag måste hjälpa elever att skapa samband och helheter kring begreppet hållbar utveckling och rusta barnen med ett kritiskt tänkande. Läraren måste även våga gå ur sina trygga zoner då Lgr11 säger att hållbar utveckling ska genomsyra all undervisning.
|
10 |
Konsumenters kunskap och uppfattning om nyckelhålsmärkta produkterLaitila, Katarina January 2010 (has links)
Syftet med studien är att klargöra om nyckelhålsmärkningen har betydelse för konsumentens uppfattning och val av produkt, samt belysa förekomsten av källkritiskt tänkande kring nyckelhålsmärkningen. Som metod tillämpades intervjuer på 50 respondenter. Studien indikerar att nyckelhålsmärkningen har en inverkan på både val av produkt samt den generella uppfattningen om hur hälsosam en produkt är. Studien visar även på en slående avsaknad av källkritik då konsumenter utvärderar nyckelhålsprodukter. / The purpose with this study is to illustrate if the keyhole-symbol of food products has an impact on consumers view on, and choice of food product. This study will also illuminate if the consumers reasoning is critical of the sources. Fifty interviews were applied. The study shows that the keywhole-symbole has a positive influence on respondent's perception of healthiness and on likelihood to buy the product. The study also shows striking results int the absence of critical thinking about the sources.
|
Page generated in 0.06 seconds