Spelling suggestions: "subject:"meningsfull"" "subject:"meningsfullt""
11 |
ELEVERS VAL AV AKTIVITET I FRITIDSHEM : Den fysiska lärmiljöns betydelse för elevers valLundholm, Ellinor January 2024 (has links)
Fritidshemmen ska möjliggöra en utvecklande och meningsfull fritid för elever, där deras intressen, behov och erfarenheter ska ligga till grund för innehållet (Skolverket, 2024). Syftet med denna studie är att bilda kunskap om vilka aktiviteter de yngsta eleverna i fritidshem väljer när det är fritt att välja, hur lärare arbetar med fysiska lärmiljöer för att stimulera till varierade aktiviteter, samt vilka faktorer de upplever som hindrande respektive möjliggörande i sitt arbete. Undersökningen är genomförd med kvalitativ metod i form av semistrukturerade individuella intervjuer med sex respondenter från fyra fritidshem. Analysen av resultatet visar att eleverna väljer liknande aktiviteter och att lärarna har varierade förutsättningar men liknande arbetssätt när stimulerande fysiska lärmiljöer skapas, samt att precis som forskning visat finns utmaningar. Slutsatsen av analysen blev att ramfaktorer som lokaltillgång, personalantal, gruppstorlek, tid och även ork kan möjliggöra eller hindra dem i deras arbete och därmed påverka elevers valmöjligheter. Utifrån resultatet kan diskuteras huruvida det i alla tillfällen är möjligt att fullt ut arbeta utifrån styrdokumentens intentioner och säkerställa kvalitet, med de utmaningar som utkristalliserats i studien. Det finns olika inriktningar för framtida forskning om fritidshem, som att ur ett elevperspektiv undersöka huruvida elever upplever sin tid i fritidshemmen meningsfull. Alternativt närmare granska de fysiska lärmiljöerna utomhus och hur de på bästa sätt kan utformas och varieras för att inspirera, utmana och utveckla elever.
|
12 |
Redo för äventyr : En sociokulturell studie om interaktion mellan föräldrar och förskollärare i förskolanSvensson, Denice January 2016 (has links)
Syftet med denna studie är att undersöka hur föräldrar tycker att en meningsfull relation byggs upp med förskollärare på förskolan utifrån ett sociokulturellt perspektiv. Relationen mellan hem och förskola sker genom olika kommunikationsformer, där jag vill lyfta fram en förälders perspektiv. Mitt val av metod är intervjuer med sex personer som alla är föräldrar med barn på förskolan med erfarenheter, tankar och upplevelser med att samverka med förskollärare. Meningsfull relation påverkas både av kultur, tidsepok och en människas erfarenhet. Det betyder att en meningsfull uppnås genom kulturella medierande redskap. För att bygga upp tillit, behöver en förskollärare medierande redskap, samspel med andra människor där interaktionen utvecklar tillit. Delaktighet och tillit, kan tillsammans bidra till en meningsfull relation, med interaktion och samspel som redskap. Det beror på vem du möter och i vilket sammanhang du möter personen. Samverkan är viktig för barnets utveckling och välbefinnande. Den påverkar också hur barnet ser på sin omvärld. Min förhoppning är att förskollärare kan använda sig av min studie för att se föräldrars perspektiv och inspireras av olika medierande redskap och artefakter för att utveckla relationer som är meningsfulla för både föräldrar och förskollärare i praktiken.
|
13 |
Sökande efter mening och identitet - upplevelser i samband med pensionering : En explorativ studie med pensionärers egna berättelser som grund. / Searching for meaning and identity - experiences conneced to retirement : An exploratory study founded on retirees' own stories.Christensson, Jenny January 2015 (has links)
This is a qualitative study aiming to examine peoples’ experiences when retiring. In that purpose a criteria based sample has been used, participants have been asked in that they fulfilled the criteria’s to be a retiree within the age of 65 to 71 years of age. The reason of the age criteria was that the experiences should not be so far away in time. Data has been collected through 11 semi-structured interviews which has been recorded and transcribed ongoing during the collecting of data. Thematic analysis was used as a method of analysis under the premise that it is a flexible method which leaves room for interpretation if adequate depth exists in the material. Four overall themes emerged through the analysis, these are life changes, to leave work, demands changes and last chapter – hope or despair. The themes are founded in retirees’ own stories about their experiences and describes de different aspects of retiring which the respondents has gone through. A deeper analysis of the result gave that the central factors of the experiences is about searching for meaningful activities as a replacement for work and thereby finding a sense of meaning in life. It is also about searching for identity in the new role as a retiree. All together is a lack of meaning in life and uncertainty regarding the own identity reasons for experiencing existential anxiety, coping strategies are used to restore the imbalance sprung from retiring. With this in mind the process is also run through by a positive feeling of freedom in the new situation of being a retiree. The study finishes by proposing future research and applications, there underlying causes for the differences in the experiences and the production of a model over the process in retiring are the main proposals. / Det här är en kvalitativ studie med syfte att undersöka människors upplevelser av att gå i pension. Med den ansatsen har ett kriteriebaserat urval använts, deltagare har tillfrågats som uppfyllde urvalskriterierna att vara pensionär och i ålder 65 till 71 år. Orsaken till ålderskriteriet var att upplevelserna inte skulle ligga så långt bak i tiden. Data har samlats in genom 11 semistrukturerade intervjuer vilka har spelats in och transkriberats löpande under datainsamlingen. Tematisk analys användes som analysmetod i studien under föresatsen att det är en flexibel metod som lämnar utrymme för tolkningar om tillräckligt djup finns. Fyra övergripande teman utkristalliserade sig genom analysen, dessa är livet förändras, att lämna arbetet, kraven förändras och sista kapitlet – hopp eller förtvivlan. Teman grundas på pensionärerna egna berättelser om sina upplevelser och beskriver de olika aspekter av att gå i pension respondenterna genomgått. En djupare analys av resultatet gav att det centrala i upplevelserna handlar om att söka efter meningsfull sysselsättning som ersättning för arbetet och därigenom finna mening i tillvaron. Det handlar också om ett sökande efter identitet i den nya rollen som pensionär. Sammantaget är avsaknad av mening i tillvaron och osäkerhet kring den egna identiteten orsaker till existentiell ångest, coping strategier används för att återställa obalansen skapad genom pensioneringen. Med det i minnet är även processen genomsyrad av en positiv känsla av frihet i den nya situationen som pensionär. Studien avslutas med att ge förslag på framtida forskning och användningsområden, där bakomliggande orsaker till att upplevelserna skiljer sig åt och framtagande av en modell över processen av att gå i pension är de huvudsakliga förslagen.
|
14 |
Meningsfull fritid : Fritidslärares uppfattningar om begreppet / Meaningful leisure time : Leisure-time teacher's perception of the conceptRieloff, Martin, Stahm, Patrik January 2017 (has links)
Syftet till studien är att undersöka hur fritidslärare beskriver sitt arbete utifrån fritidshemmets uppdrag att erbjuda eleverna en meningsfull fritid. Vår intention är att genom kvalitativa intervjuer i form av parintervjuer, på två olika avdelningar på samma fritidshem ta reda på fritidslärarnas tolkning av begreppet en meningsfull fritid och hur de organiserar en meningsfull fritid utifrån elevernas intresse. Fritidslärarna har också fått beskriva ett case om hur de kan arbeta för att erbjuda eleverna en meningsfull fritid och vilka utmaningar de kan ställas inför när de planerar en verksamhet som erbjuder en meningsfull fritid. I studien gjordes två parintervjuer med fritidslärare från respektive avdelning. Resultatet av studien visar att det trots många likheter även fanns skillnader mellan avdelningarna i hur de arbetar med att erbjuda elever en meningsfull fritid då fritidslärarna har egna tolkningar av den meningsfulla fritiden och hur den tas till uttryck i verksamheten. I resultatet framkommer det också att fritidslärarna till stor del utgår från elevernas intressen för att skapa en meningsfull miljö för eleverna. I respektive case får vi goda exempel som visar hur den meningsfulla fritiden tas till uttryck. Slutligen visar resultatet att en utmaning med att inkludera eleverna i aktiviteter, är att det finns svårigheter att få med elever med särskilda behov då aktiviteterna oftast inte är anpassade för hela gruppen.
|
15 |
Variationer av barns uppfattningar av meningsfullhet på fritidshemmet : Variations of childrens perceptions of meaningfulness at after schoolprogramsPersson, Sylwia, Löfvenberg, Malin January 2019 (has links)
Syftet med studien är att få en närmare uppfattning av vad barn i åldrarna tio till tolv år anser är meningsfullt på fritidshemmet. Studien bygger på en kvalitativ intervjustudie som tar sin utgångspunkt ur ett barns perspektiv. Vår studie utgår från ett fenomenografiskt perspektiv vilket innebär att vi söker variationer av uppfattningar. Detta gör att vår studie visar på mer variationsrika uppfattningar än andra studier i samma syfte. Resultatet visar på återkommande mönster i barnens berättelser om deras uppfattningar av meningsfullheten på fritidshemmen. Dessa mönster ligger till grund för de olika kategorier som presenteras i resultat- och analyskapitlet. Kategorier som relationer, möjlighet till rekreation och progression, visar vad barnen i vår studie uppfattar som viktigast för att ha en meningsfull fritid.Sammanfattningsvis visar resultatet på variationer av uppfattningar av vad som utgör en meningsfull fritid ur ett barns perspektiv.
|
16 |
Motivation! Variation! Laboration & Reflektion! : Viktiga pusselbitar för meningsfull matematikundervisning. / Motivation! Variation! Laboration & Reflection! : Key pieces to provide meaningful mathematic education.Qarlsson, Hanna January 2012 (has links)
BakgrundForskning visar att traditionen av matematikundervisningen har inneburit en dominans av läromedel och enskilt arbete. Skolans nya styrdokument, LGR11, genomsyras av ett sociokulturellt perspektiv där tyngdpunkten ligger på att eleverna i samspel med andra ska utveckla förmågor att kunna använda teoretiska kunskaper i vardagen. Dagens undervisning betonar lärarens betydelse för elevernas lärande. Matematik är ett ämne som genererar mycketkänslor, både positivt och negativt och eleverna måste tidigt få stöd i att utveckla tillit till den egna förmågan att lära. Elevernas olikheter förutsätter varierad undervisning för både måluppfyllelse och motivation. Utrymme för eleverna att utveckla djupare förståelse skamöjliggöras genom koppling till förförståelse, aktivt deltagande samt ett synliggjort lärande.SyfteSyftet med studien är att undersöka lärares uppfattningar kring hur matematikundervisningen kan utformas, med fokus på att eleverna ska uppleva den som meningsfull.MetodStudien grundar sig på en kvalitativ fallstudie där sju lärare har intervjuats.ResultatEleverna ska ges möjlighet att utveckla positiva förväntningar till sin egen förmåga samt matematikämnet, främst genom utmaningar och innehåll som stimulerar elevernas intressen och förförståelse. Läromedelsanvändning kräver en säkerhet hos läraren och ett medvetet val av läromedel. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förståelse för syftet med matematik. Enförutsättning för att elevernas olika behov ska tillgodoses är variation. Matematikverkstaden ses som stöd för det laborativa arbetet som i sin tur bidrar till djupare förståelse. Reflektion och samarbete är faktorer som ges utrymme i undervisningen. Språket är en förutsättning för att utveckla förståelsen och eleverna måste få sätta ord på sina tankar. / Program: Lärarutbildningen
|
17 |
Meningsfullhetens fundament : En granskning av daglig verksamhet på behovsteoretisk grund / The foundation of meaningfulness : An examination of daily activities from a theory of need perspectiveNordzell, Caroline, Svedlund, Eddie January 2011 (has links)
Enligt socialtjänstlagen är syftet med daglig verksamhet att hjälpa personer med intellektuell funktionsnedsättning mot ett avlönat arbete på en vanlig arbetsplats, vilket dock är ett mål som mycket sällan infrias. Daglig verksamhet skall även bidra med en meningsfull sysselsättning. Syftet i uppsatsen är att granska daglig verksamhet utifrån teorier om meningsfullhet, samt utifrån upplevelsen av meningsfullhet i sysselsättningen hos personer som har daglig verksamhet. I teoridelen resonerar vi att meningsfullhet kan förstås genom behov, varpå vi granskar behovsteoretiska resonemang. Vi finner en lucka gällande uppkomsten av behov kopplade till identitet, vilket vi löser genom att framföra en egen teori som kombinerar en behavioristisk förståelse av drivkrafter med en socialkonstruktionistisk syn på identitet. Därefter utför vi en intervjustudie där vi undersöker upplevelsen av meningsfullhet hos brukare inom daglig verksamhet. Resultatet analyseras mot tidigare forskning och behovsteorierna från teoridelen, och utgör sedan det underlag som vi använder för att granska daglig verksamhet. Vi kommer fram till att idén med daglig verksamhet verkar vara baserad på antaganden om meningsfullhet som inte går att generalisera till hela målgruppen. Detta resulterar i att daglig verksamhet, förutom att misslyckas med att leda individerna till anställning, även i stort misslyckas med att bidra med meningsfull sysselsättning.
|
18 |
RastskoJ : Ett dokumenterat utvecklingsarbete på en skolaDrott, Maria January 2014 (has links)
Utvecklingsarbetet syftar till att alla elever på skolan ska erbjudas meningsfulla aktiviteter under några lunchraster i veckan. Eleverna ges ytterligare tillfälle till fysisk aktivitet, vilket sker under dessa aktiviteter. Nya kamratrelationer främjas i både de vana och ovana aktiviteterna, eleverna får möjlighet att knyta nya kontakter med elever från andra klasser än sin egen. Elevernas inflytande och delaktighet finns med i de olika planerade rastaktiviteterna, då de fått komma med olika förslag som gjorts om eller tagits rakt av.
|
19 |
Fritidshemsverksamhet för de äldre eleverna / Extended School Education for the older studentsLundstedt, Anneli, Jansson, Ing-Marie January 2015 (has links)
I en tidigare kurs "Barns fria tid i fritidshem" utvecklades ett intresse av de äldre eleverna på fritidshemmet, fritidspedagogernas perspektiv och elevernas tillvaro i verksamheten. Syftet med vårt arbete är att undersöka vad orsaken kan vara att de äldre eleverna tar avstånd eller slutar på fritidshemmet. Samtidigt ville vi se vilka aktiviteter som efterfrågas. Önskan var att få belysa de äldre eleverna på fritidshemmet. Insamling av data har skett genom enkäter med elever och intervjuer med elever och fritidspedagoger. Metoden vi har använt oss av är både kvantitativ och kvalitativ undersökning, för att få tillträde till både eleverna och fritidspedagogernas perspektiv. Våra resultat analyserades med hjälp av två teorier, den sociokulturella teorin och ramfaktorteorin samt med hjälp av tidigare forskning. Resultatet visar att de äldre eleverna tycker det är tråkigt på fritidshemmet och de saknar varierade aktiviteter som passar för deras ålder och mognad. Det visar sig också att kamrater är en avgörande faktor till att de vill vara kvar eller sluta. När det gäller fritidspedagogerna, önskar de möta upp denna åldersgrupp samt att tillgodose deras behov och intresse. Det är fritidspedagogerna som styr upp de gemensamma aktiviteterna vilket lägger grunden för verksamheten. Fritidspedagogerna möter svårigheter i verksamheten när det gäller de äldre elevernas välbefinnande. Elevernas behov är att få vara med kompisar där socialt samspel utvecklas och de uttrycker en önskan om att få leka eller göra något roligt. Aktiviteter tillsammans med andra skapar mening och tillfredställelse. De önskar att få vara delaktiga i planeringen av aktiviteter på fritidshemmet. Den sociala miljön är betydelsefull och en inspirerande miljö uppskattas där kreativitet, glädje och trygghet grundas - detta påverkar deras vardag. Vi vill att fritidsverksamheten ska vara givande för alla eleverna på fritidshemmet. När vi kommer ut i verksamheten vill vi arbeta på ett medvetet sätt för att behålla eleverna på fritidshemmet så länge som möjligt. Med denna studie vill vi lyfta fram den professionella kunskap vi vunnit genom studien, om hur viktigt det är att ta tillvara elevernas intresse, idéer och skapa en fungerande fritidsverksamhet som håller och utvecklas i takt med samhället.
|
20 |
"Jag går ut mest med mina kompisar men om de är där så är jag där ibland spelar vi pingis" : en studie om barns meningsfulla fritidRyd, Josefin January 2014 (has links)
Syfte: Denna studie syftar till att ta reda på vad barn på ett fritidshem tycker om att göra på sin fritid. Det stora fokuset i undersökningen är att se vilka aktiviteter som barnen väljer att göra när de befinner sig på sitt fritidshem och vad de väljer att göra när de inte är där. Den tar också reda på huruvida personal tolkar sitt uppdrag om hur barn ska få en meningsfull fritidshemsvistelse. Frågeställningar: Vad tycker barnen om att göra på sin fritid? (både utanför och på fritidshemmet) Vilka aktiviteter, som fritidshemmet erbjuder, tycker barnen om att delta i/ inte delta i? Vilka aktiviteter gör att vissa barn väljer att inte vara på fritids och vilka gör att de vill vara där? (gäller de som får gå hem själva) Hur tolkar personalen sitt uppdrag? Metod: Det empiriska materialet i uppsatsen består av enkäter som är ifylla av en skolas mellanstadiebarn samt av personal som arbetar i skolans olika fritidshem. Sammanfattning: Resultaten pekar på att många mellanstadiebarn som får gå hem själva efter skoltid väljer att göra det och har sin fritid utanför fritidshemmet. Det visar sig att det finns många aktiviteter utanför fritidshemmet som barnen utför när de är lediga och som inte utövas på fritidshemmet. Därför visar resultatet på olikheter mellan vad de väljer att göra när de är lediga och vad de väljer att göra på fritidshemmet. I resultatet framkommer dock också likheter. Huruvida personalen tolkar sitt uppdrag visar det sig att det överensstämmer med de styrdokument som reglerar fritidshemmens verksamhet.
|
Page generated in 0.061 seconds