571 |
Läs- och skrivsvårigheter : Den dagliga undervisningen i en Montessoriskolas tidigare årMattsson, Maria January 2008 (has links)
Studien handlar om läs- och skrivsvårigheter och syftet med detta arbete var att få kunskap om hur några pedagoger med hjälp av en speciallärare utformar den dagliga undervisningen för elever som har läs- och skrivsvårigheter i år tre – fem i en Montessoriskola. Intervjuer användes som datainsamlingsmetod för att få kunskap och djupare förståelse. Då det endast var tre pedagoger som ställde upp med sin kunskap och tid kan inga generella slutsatser dras av denna studie. Resultatet visar att pedagogerna i den mån det är möjligt arbetar utifrån elevernas behov och att de anpassar material och övningar efter elevens förutsättningar. Pedagogerna är mycket medvetna om de brister som finns när det gäller användandet av kompensatoriska hjälpmedel då eleverna för närvarande endast har talböcker att tillgå.
|
572 |
Om konsten att möta elever i läs- och skrivsvårigheter : En retrospektiv fallstudieTjernberg, Catharina January 2007 (has links)
The development of five individual pupils’ writing abilities, as reported by six of their teachers, is analysed. The thoughts and reflexions inspired by the everyday interaction between the teacher and the pupil suffering from some kind of reading and writing disability are presented. The purpose is to capture what was unique and characteristic in the measures that triggered a positive response in the pupils. Some of the questions answered in this study are: How does the phenomenon of reading and writing disabilities manifest itself in the classroom, and what are the consequences for the individual pupil of the various pedagogical measures available? One conclusion that may be drawn from this study is that there is no cut-and dried method for working with pupils suffering from reading and writing disabilities. Nor is there any such thing as a standard pupil with this disability. Instead, both the type and the extent of the problem vary greatly, and individual pupils develop their own personal strategies to cope with them and take in new knowledge. Also the skills of the individual pupils vary widely, and the possibility to use and develop them is dependent on the pedagogical context he/she is part of, on the actions of the individual teacher and several other interacting environmental factors. It also becomes clear that the ’capacity’ of the individual pupil, rather than being a fixed constant, is entirely dependent on the context. There is a strong correlation between the successful development of the pupil and the sensitivity, empathy, imagination, competence and ability of the teacher to capture opportunities as they arise. Some common features of the teachers involved in this study were that they helped their pupils to structure their thinking and involved them in their own acquisition of knowledge, and that their education was focused on the process rather than the goal. The methods they used were based on both theoretical knowledge and practical experience. They were well versed in many different theories and methods, and prepared to try different things till they found the best solution for the individual pupil. The communication between teacher and pupil was the cornerstone of their tuition. The classroom situation was characterised by a mixed group of pupils where individual measures constituted a natural component. The borderline between ‘ordinary’ and remedial teachers was deliberately blurred. Instead a spirit of constructive co-operation prevailed where all available resources were used in the work with the pupils. Events that promoted progress in the individual pupil were episodes where he experienced success and stood out in a positive sense among his class-mates. On these occasions the teacher had succeeded in identifying some specific skill possessed by the pupil, and made it visible also to the pupil himself and the people surrounding him. It was also a matter of identifying and challenging the individual weaknesses of the pupil, and of making him conscious of the progress he made. The social context surrounding the pupil did, of course, play a vital part in these positive events. This study demonstrates that a thorough linguistic diagnose followed by carefully tailored tuition is far superior to other kinds of remedial tuition in enhancing the reading-and writing abilities of the individual pupil. The common method of lumping together a group of pupils with widely varying types of reading and writing disabilities into a ’remedial class’ did, by contrast, appear to be an unfortunate strategy.
|
573 |
Varför ska man dölja det? : -en kvalitativ studie av identitet i förhållande till läs-och skrivsvårigheterMarkus, Marcia, Olsson, Anette January 2008 (has links)
In schools today, we expect student performances and achievements to be exceptional. Having good reading and writing skills are essential if students want to excel at their school assignments. Students with reading and writing difficulties have to work much harder than their other classmates. Their having to work harder coupled with being teenagers and facing all the uncertainties which are present at that age, these students face the difficult task of trying to find out who they are and who they want to be. In other words, they try to create their own individual identities. This study investigates the experiences of students with reading and writing difficulties in their interactions with other students and school personnel, in different situations. The collection of data has been done through group interviews. Thirteen, 15 year old students participated in these interviews. Some of the factors which characterise a hermeneutic approach have helped to form the basis on which the study lies. A hermeneutic approach suggests that the data collected is sorted and analysed to enable the identification of differences and patterns. These patterns are arranged to give results that are subjective and which also show an interpretation of the data collected. The results show that students are more comfortable with their identities, when they are diagnosed or made aware that their performances in school are directly affected by their reading and writing difficulties. The study also shows that having reading and writing difficulties tells the students who they are but, at the same time, plays an important role in their interactions with other classmates and adults. The outcomes of these interactions greatly affect the formation of their identities. The way in which school personnel treat students is also shown to be of great importance.
|
574 |
"Jag förstod ingenting" : En kvalitativ studie om sex ungdomars upplevelser av att ha dyslexi i grundskolanJohansson, Sara January 2010 (has links)
One of the most important goals of school is to teach children how to read and write. But there are also children with great problems in reading and writing/dyslexia at school. In the Swedish School Plan you can, for example, read that one of the school’s most important goals is to give these children with special needs the help that they need. This study will investigate how six young people with reading and writing problems/dyslexia experienced the first nine years at school. There has been very little research regarding students´ experiences of having reading and writing problems/dyslexia early in school, which is strange because school is a place where children spend most of their time. This study will raise the questions about how young people were treated by their teachers, what they think of having a diagnosis, what kind of individualization they received and how they think about continuing their education. To fulfil the study’s purpose I did six qualitative interviews with young people between the ages of 18 and 24 years. The primary theoretical basis in this study was identity formation, inclusion, exclusion and integration. The results show, for example, that five out of the six young people sometimes experienced that their teachers didn’t understand their writing and reading problems and that resulted in inappropriate treatment from the teachers. The young people could feel anxiety which often led to low self-confidence. The diagnosis was difficult for three of them, but none of the interviewed felt that the diagnosis had affected them. The results also show that a good individualization was difficult for the teachers to accomplish in practice, and it also showed that previous experiences in school perhaps influenced whether they chose to continue their studies or not. One of the conclusions is that it is very important to discover a child’s reading and writing problem at an early age and to give the child a lot of help. Otherwise the child can develop a low self-esteem, and it is negative for a child’s identity formation.
|
575 |
Hur löser elever med kombinerade läs-, skriv- och matematiksvårigheter matematiska problem? / Problem solving by students with combined reading, writing and mathematical disabilitiesBjörklund, Lisbeth January 2006 (has links)
Syftet med denna studie är att ge en insikt i hur elever med kombinerade läs- och skriv och matematiksvårigheter tänker och resonerar vid problemlösning. Tre elever i år 8, som alla ingår i samma specialundervisningsgrupp i matematik, har arbetat med olika typer av matematisk problemlösning, såväl individuellt som i grupp. Med utgångspunkt i deras arbete skapas början till en grundad teori. I forskningssammanhang behandlas ofta denna kategori elever (med kombinerade problem) som en enhetlig kategori som jämförs med t ex elever med enbart matematiksvårigheter, normalpresterande elever osv. Denna undersökning visar dock att de svårigheter eleverna uppvisar är av mycket olika karaktär. Studien omfattar tre delar: en presentation av fältstudien och resultaten från denna, en metoddel innefattande en pilotstudie som koncentreras på datainsamlingsmetoden samt en omfattande litteraturstudie som behandlar problemlösning och inlärningssvårigheter.
|
576 |
Muntlig kommunikation i skolmatematik : En litteraturstudie om vikten av muntlig kommunikation i mellanstadiets matematikundervisningAlmqvist, Martina, Anttila, Isabelle January 2014 (has links)
Syftet med denna studie är att redogöra för forskning kring muntlig kommunikation i matematik. Studien syftar till att se över vilka arbetssätt elever möter när muntlig kommunikation i matematik är i fokus, samt lärares val av matematiskt språk vid matematikundervisning. Syftet är dessutom att ta reda på vilken betydelse muntlig kommunikation i matematik har för kunskapsutvecklingen hos elever, bland annat för elever med dyslexi och elever med annat modersmål än svenska. I denna studie beskrivs muntlig kommunikation i matematik, arbetssätt, matematiskt språk samt kunskapsutvecklingen hos elever, utifrån existerande forskning, föregående läroplan samt nuvarande läroplan. Resultatet visar att utomhusmatematik är ett lämpligt arbetssätt för att elever ska kunna utveckla matematisk kommunikation. Även laborativ matematik har visat sig vara ett arbetssätt som bidrar till grupparbete och muntlig kommunikation. Elevers logiska tänkande utvecklas i samband med muntlig kommunikation i matematik och eleverna får möjlighet att utveckla förmågor som lyfts fram i Lgr11. Lärares val av det matematiska språket påverkar vilket språk elever använder när de kommunicerar med varandra. Det är viktigt att lärare möter elever på ett vardagsspråk men samtidigt måste lärare presentera matematiska begrepp på ett vetenskapligt språk för att undvika förvirring hos eleverna. Forskning visar även att det är viktigt för elever med svenska som andraspråk att lärare inte växelvis blandar mellan ett vardagsspråk och vetenskapligt språk.
|
577 |
Betydelsen av alternativa verktyg i ett skolpedagogiskt sammamhang : Specialpedagogers, speciallärares och Skoldatatekets arbete med alternativa verktyg, samt upplevelser av samarbetet dem emellanAndersson, Emma January 2014 (has links)
Undersökningen är inriktad mot arbetsmetoder och upplevelser av it och alternativa verktyg i klassrumspedagogiska sammanhang. Elever med dyslexi samt läs- och skrivsvårigheter ligger till grund. Denna studie utgår från två övergripande syften. Dels handlar det om att undersöka hur specialpedagoger och speciallärare i skolan använder sig av it och alternativa verktyg. Dels handlar det om att undersöka hur samarbetet mellan dessa aktörer och Skoldatateket ser ut. I studiens bakgrund nämns bland annat olika begreppsdefinitioner och förklaring av kommunövergripande Skoldatatek. I studiens kapitel om tidigare forskning berörs it-användning i skolan och undersökningen vilar på sociokulturell teori. Studien utgår från kvalitativ och hermeneutisk metod. Undersökningens resultat visar bland annat att grunduppfattningen är att man ställer sig positiv till it-området, men att det finns krav på goda it-kompetenser hos både specialpedagoger och speciallärare. Tidsbrist är vanligt förekommande hos dessa, vilket medför begränsade möjligheter att utveckla it-kompetenser. It och alternativa verktyg ses som en nödvändighet för att bland annat nå kunskapsutveckling och måluppfyllelse. Samtliga uttrycker en önskan att alla elever på skolorna skall få egna bärbara datorer för att verktygen skall uppfattas mer naturliga av elever. På sikt efterfrågas smidigare tekniska lösningar såsom läsplattor.
|
578 |
Intensivläsning : En interventionsstudie med upprepad läsning i par / Intensive reading : An intervention study with repeated reading in pairsJansohn, Maud, Olsson, Anna-Carin January 2018 (has links)
Syftet med studien är att undersöka möjlig utveckling hos elever gällande avkodningsförmåga, läsförståelse och motivation till läsning vid upprepad läsning i par utifrån skönlitterära texter. Studien innefattar kvantitativ och kvalitativ metod. Upplägget är gjort med utgångspunkt i klassisk experimentell design, med interventionsgrupp och jämförelsegrupp. Interventionen omfattar 12 elever från två skolor i samma kommun. I studien genomfördes för- och eftertester, samt intervju med eleverna i interventionsgruppen före och efter interventionen. Upprepad läsning innebär i studien att elever i par, vid tre tillfällen i veckan, läste samma skönlitterära text upprepade gånger för varandra tillsammans med speciallärare. Interventionen omfattar elever i avkodningssvårigheter, vilka lästränade vid 18 tillfällen i 10-15 minuter. Texter som användes valdes ut med hänsyn till den enskilde elevens läsförmåga. Resultatet visar att interventionen med sex veckors upprepad läsning i par utifrån skönlitterära texter hade positiva effekter på elevernas avkodningsförmåga och läsförståelse. Både interventionsgruppen och jämförelsegruppen visar på ökade resultat. Emellertid är skillnaden mellan interventionsgrupp och jämförelsegrupp beträffande läsförståelse inte lika markant som vid avkodning. Vid jämförelse av intervjusvaren före och efter interventionen framkommer generellt inga tydliga förändringar.
|
579 |
Med eller utan brus? : En studie om ordavkodning, läsförståelse och arbetsminne. / With or without white Noise? : A study about word decoding, reading comprehension and working memory.Rothén, Bodil, Torstensson Hultberg, Ellen January 2018 (has links)
När vi som lärare och blivande speciallärare ser att den beprövade erfarenheten inte räcker för att alla elever ska nå en snabb och säker ordavkodning behöver vi kunskap baserat på vetenskaplig grund för att kunna ge elever i läs- och skrivsvårigheter rätt stöd och hjälp vilket är en utmaning för lärare och forskare. Då tidigare forskning har visat att ett auditivt vitt brus har en påverkan på koncentrationen för elever med ADHD, skulle det också, med tanke på komorbiditeten mellan läs- och skrivsvårigheter och uppmärksamhets- och koncentrationssvårigheter kunna ha en liknande effekt på läsning för elever med läs- och skrivsvårigheter och/eller dyslexi. Syftet med studien är att undersöka om ett vitt auditivt brus och ett visuellt pixel-brus har någon påverkan på elevers ordavkodning, läsförståelse och arbetsminne och om det kan användas som ett pedagogiskt redskap/assisterande verktyg i undervisningen för elever med läs- och skrivsvårigheter i årskurs 4 – 6. I denna studie används tester i ordavkodning och läsförståelse med och utan auditivt vitt brus i hörlurar, samt för arbetsminnet med och utan visuellt pixel-brus på skärm för att få ett mätbart resultat. För att få förståelse av deltagarnas egna upplevelser av brusen och dess eventuella användbarhet har även intervjuer om brusen använts. Resultatet visar att både det auditivavita bruset och det visuella pixel-bruset har en positiv påverkan på elever i fonologiska svårigheter, både vid ordavkodning och när den fonologiska förmågan prövas. Då studiens resultat bland annat visar att bruset påverkar avkodningen mest skulle det kunna betyda att elever i lässvårigheter kan öka sin läsförmåga genom att tillföra auditivt vitt brus eller visuellt pixel-brus. Den grupp av elever som enligt resultatet verkar bli allra mest hjälpta av de båda brusen är den som uppvisar svårigheter med både ordavkodning, uppmärksamhet och koncentration. Dock får elever med enbart svårigheter med ordavkodningen också positiv effekt vilket tyder på att brusen kan ha en användbarhet, främst inom det specialpedagogiska området.
|
580 |
Språklig medvetenhet : En empirisk och teoretik studie / Phonemic awareness : An empirical and theoretical studyThorstensson, Jonas January 2005 (has links)
Under inriktningen Grundläggande färdigheter på lärarprogrammet väcktes ett intresse hos mig angående språklig medvetenhet och dess betydelse för barns läs- och skrivinlärning. I det här examensarbetet har det behandlats närmare med hjälp av en empirisk och teoretisk studie. Genom att koppla vad framstående forskare inom språklig medvetenhet anser om vad just språklig medvetenhet är, till hur verksamma pedagoger arbetar och upplever språklig medvetenhet i praktiken, ges en bild av begreppets innebörd och betydelse. Svårigheter, oklarheter och fördelar med begreppet språklig medvetenhet redovisas. I examensarbetets teoretiska del framkommer olika definitioner och benämningar av begreppet språklig medvetenhet. Att begreppet är innehållsrikt och svårdefinierat tydliggörs ytterligare i den empiriska delen. Där har även pedagogerna svårt att definiera vad språklig medvetenhet är. Dock upplever pedagogerna att arbetet med språklig medvetenhet medför många vinster vilket även stärks av den teoretiska delen. I många nationella och internationella studier har det framkommit att medveten träning av språklig medvetenhet är av betydelse för barns läs- och skrivinlärning. I det här examensarbetet förtydligas det ytterligare.
|
Page generated in 0.0165 seconds