371 |
STUDIERO : Hur skapas studiero för elever i behov avsärskilt stöd i årskurs 6?“Skolan får studiero när samhället får respekt förskolan.”Vestberg, Francine, Forss, Lina, Jansen, Selma January 2023 (has links)
Denna studie syftar till att undersöka faktorer som främjar studiero för elever i behov avsärskilt stöd. Fokus är på att undersöka hur skolpersonal beskriver studiero, samt attidentifiera de specialpedagogiska förhållningssätt som skapar studiero för elever i behov avsärskilt stöd. Studien har genomförts med kvalitativa metoder, och skolpersonal från två olikaskolor har intervjuats. Genom tematisk analys av insamlat material har återkommande temanoch mönster i relation till arbetet med studiero identifierats. Resultaten framhäver betydelsenav att skapa en inkluderande och relationell skolmiljö där positiva kamratrelationer,samarbetslärande och relationellt ledarskap bidrar till en harmonisk och gynnsam atmosfär förlärande. Specialpedagogiska anpassningar spelade en avgörande roll för att möta elevernasindividuella behov, säkerställa delaktighet i utbildningen samt främja elevernaskunskapsinhämtning. Samtidigt visar resultatet att skolornas arbete med studiero varierar, medpåtagliga brister i systematik och samarbete. Slutsatsen betonar vikten av att införastrukturerade strategier för att främja studiero, baserade på en gemensam förståelse blandberörda parter. Hantering genom inkluderande och individanpassade tillvägagångssätt kanleda till förbättrad studiero. / The purpose of this study is to explore factors that foster a 'positive and peaceful studyenvironment' (Skolverket, personal communication, August 8, 2023) for students in need ofspecial support. The focus is on investigating how educational staff describe a positive andpeaceful study environment, and to identify challenges and opportunities that exist for specialeducational approaches within this context. A qualitative research method was used, andsemi-structured interviews with educational staff in two different schools were conducted. Athematic analysis of the data was performed, identifying recurring themes and patterns relatedto the creation and maintenance of a positive and peaceful study environment. The resultshighlight the importance of creating an inclusive and relational school environment, in whichpositive peer interactions, cooperative learning, and relational leadership contribute to aharmonious and favourable atmosphere for learning. Special educational adjustments played acrucial role in meeting the diverse needs of students and ensuring their complete participationin the learning process and promoting their academic development. At the same time, theresults show that the way schools work in relation to a positive and peaceful studyenvironment varies, and there are some shortcomings in terms of systematisation andcooperation. The conclusion emphasises the importance of implementing structured strategiesto promote a positive and peaceful study environment, based on a shared understandingamong stakeholders. Addressing these issues through inclusive and personalised approachescan lead to an improvement in creating a positive and peaceful study environment.
|
372 |
En temporär hälsoanpassning eller kvarstående samhällsförändring? : Två Pingstförsamlingar i södra Norrland och dess digitala anpassningar vid Covid-19Näslund Sandström, Hannah January 2022 (has links)
This study aims to investigate how the nature, structure and experience of religious life has changed in two Pentecostal churches during Covid-19 and how digital supplements were used and interpreted. A further aim is to investigate the consequences of the usage of digital media and how digital media is being used today, after the Public Health restrictions have been eased. Heidi Campbell, who is a prominent researcher in the subject of digital religion, has developed the theory Religious-social shaping of technology or RSST. The theory claims that communities' digital use is based on the community's historical background and tradition; these create common precedents that either have an innovative, accepting or deviant attitude towards new media. The material created in this study discusses through Campbell’s theory of digital usages that the impact digitalization has had on the organization, authority and community has been dominant. The result is that the churches after the easing of restrictions is resistant against digital media, since it removes the feeling of solidarity.
|
373 |
Läs- och skrivsvårigheter i arbetsmomentet läsning : En kvalitativ intervjustudie om sju svensklärares arbete med elever med läs- och skrivsvårigheter på högstadiet (åk 7–9)Wedlund, Emma January 2024 (has links)
Detta är en kvalitativ intervjustudie. Syftet med studien är att undersöka sju verksamma svensklärares beskrivna arbete med elever med läs- och skrivsvårigheter i arbetsmomentet läsning på högstadiet samt vilka uppfattningar dessa svensklärare har gällande läs- och skrivsvårigheter. I studien har semistrukturerade intervjuer använts som materialinsamlingsmetod. Därefter har det insamlade materialet analyserats med hjälp av en tematisk analys. Ett resultat som framgår i studien är att lärarnas kunskaper om läs- och skrivsvårigheter har utvecklats med hjälp av deras yrkeserfarenhet och samarbete med kollegor. Lärarutbildningen anses inte ha gett någon grundlig undervisning om läs- och skrivsvårigheter. Vidare framgår det att svensklärarna använder olika verktyg och metoder för att stötta elever med läs- och skrivsvårigheters läsning. De verktyg som framför allt betonas är: Högläsning, digitala verktyg, boksamtal och läsloggsfrågor. Dessutom anser lärarna att lässtrategier är betydelsefullt att undervisa om, men det finns delade meningar om det bland lärarna. Det anses även betydelsefullt att skapa goda relationer med eleverna och att väcka läsintresse hos dem. Till sist framgår det att eleverna behöver kartläggas så tidigt som möjligt med sina läs- och skrivsvårigheter, då eleverna först då får rätta insatser och därmed en rättvis undervisning. Slutsatsen är att beroende på lärrnas yrkeserfarenhet och samarbete med kollegor, har lärare olika mycket kunskaper om läs- och skrivsvårigheter och hur man bemöter det. En annan slutsats är att det kan skilja sig mellan skolor och lärare vilken hjälp och kartläggning en elev med läs- och skrivsvårigheter får. Detta är beroende av hur skolor väljer att kartlägga elevernas svårigheter och hur lärarnas kompetens i området är.
|
374 |
Inkluderande och differentierad idrott och hälsa undervisning i olika lärmiljöer : En kvalitativ studie av lärares upplevelser och arbete i ämnet idrott och hälsaEdberg Wilhelmsson, Amanda, Magnusson, Vilma January 2024 (has links)
Syftet med studien är att få en fördjupad kunskap om hur lärare i idrott ochhälsa upplever och arbetar med inkluderande och differentierad undervisningsom tillgodoser elevers behov och förutsättningar i olika lärmiljöer. Studienbygger på sex kvalitativa semistrukturerade intervjuer med lärare från olikaskolor som är behöriga i ämnet idrott och hälsa. Studien utgick från följandefrågeställningar: Hur arbetar lärare i idrott och hälsa med att skapa eninkluderande och differentierad undervisning? Hur samarbetar de medspeciallärare/pedagoger? Vilka utmaningar stöter de på för att skapa enlikvärdig utbildning? De teoretiska utgångspunkterna som studien har utgåttifrån är tillgänglighetsmodellen från Specialpedagogiska myndigheten ochsom analysverktyg har en tematisk analys använts för att hitta olika teman iresultatet. Resultatet som framkom i studien visade på att samtliga lärareansåg att de gjorde sitt bästa för att skapa en inkluderande och differentieradundervisning men faktorer som tid, resurser och tillgängliga lärmiljöer harstor påverkan hur lärarna kan arbeta med att skapa en god undervisning.Resultatet visade även att de flesta lärarna inte hade något samarbete ellerkontinuerlig kontakt med speciallärare och elevhälsoteam samt att lärarnaansåg att speciallärarnas kunskap och engagemang inte sträcker sig ut tillidrott och hälsa undervisningen.
|
375 |
”Öppna munnen så ska jag hälla i lite kunskap om särbegåvade elever” : En kvalitativ studie om hur lågstadielärare definierar särbegåvade elever, och beskriver och reflekterar över den egna matematikundervisningen för dessa elever / ”Open your mouth and I will pour in some knowledge about gifted students” : A qualitative study about how primary schoolteachers’ definition gifted students, and describes and reflect about their teaching for these studentsMajid, Bahast, Åkerlund, Moa January 2022 (has links)
The purpose of this study is to extend the knowledge regarding teachers in the primary school's early years' perception of students with special talents. Furthermore, how they describe and reflect about their mathematical teaching for these gifted students. To extend the knowledge about this topic and in regards to answering the two research questions, the study takes a qualitative approach in addition to using a sociocultural perspective of the proximal development zone, support, language, interaction, creativity and prodigies as a theoretical framework. The result of the study shows that teachers perceive different characteristics as representative characteristic of gifted students, as high memory capacity and developed mathematical thinking. Furthermore, teachers have a positive attitude towards the subject of mathematics but experience difficulties in adapting teaching for gifted students. Teachers describe methods and teaching materials that can be used. These students can be offered acceleration in teaching by working in higher grades, in groups, and with more advanced problem-solving tasks. The conclusion is therefore that teachers distinguish characteristics, organize mathematics teaching and adaptation for particular gifted students. In addition the result of the study shows that teachers also reflect on the challenges and opportunities of teaching in regards to these students.
|
376 |
Får sum-elever likvärdiga förutsättningar att lyckas? : En empirisk studie som undersöker hur lågstadielärare arbetar med inkludering i matematik / Do sem-students receive equivalent support in order to succeed? : An empirical study that researches how K-3 teachers work with inclusion in mathematics.Hogenfält, Emma January 2024 (has links)
Denna kvalitativa studie undersöker hur lågstadielärare arbetar med inkludering av sum-elever i matematik, samt vilka dilemman som uppstår hos lärare som ett resultat av inkludering i matematik. Vidare undersöker studien hur skolpersonal samarbetar kring inkludering av sum-elever i matematikundervisningen. Studiens empiriska material grundar sig på fem intervjuer och fem observationer av olika lågstadielärares matematikundervisning. I studien framkom det att lärare arbetar med inkludering i matematik på både dynamisk-, innehålls- och deltagande nivå, där dilemman inom bedömning, skillnaden mellan ledning, stimulans och extra anpassningar, samt samarbete mellan skolpersonal uppkom hos lärare som ett resultat av inkludering i matematik. Resultatet visar att lärare arbetar med inkludering i matematik på olika sätt i förhållande elevgruppens förutsättningar att lära. Däremot påverkar lärarens tolkning av ledning, stimulans och extra anpassningar vilka stödåtgärder som blir tillgängliga för elever inom matematik. Det kan därigenom anses vara ett lotteri vilken lärare eleverna får, då synen på stöd som tillgängligt för alla eller för några få avgör om sum-elever inkluderas i matematikundervisningen eller inte.
|
377 |
En skola för alla? : En kvalitativ studie om den hjälp som finns för barn med problematisk skolfrånvaro, ur ett föräldraperspektiv / A school for everyone? : A qualitative study on the help for children with problematic school absence, from a parental perspectiveVöhrmann, Corinne, Berg, Filippa January 2024 (has links)
Studiens syfte är att analysera de upplevelser som föräldrar till barn med problematiskskolfrånvaro har gällande de insatser som skola, socialtjänst och andra aktörer erbjuder.Tidigare forskning visar att trots att skolpliktiga barn har rätt till utbildning enligt svensk lagfinns det idag barn som är frånvarande från skolan och inte kan fullfölja sin utbildning. Vidareär problematisk skolfrånvaro en av riskfaktorerna för både utanförskap och psykisk ohälsabland unga. För att kunna motverka problematisk skolfrånvaro är det av stor vikt attundersöka i vilken mån olika insatser och anpassningar hjälper barn med problematiskskolfrånvaro att fullfölja sin utbildning. För att besvara studiens syfte har fyra föräldrar tillbarn med problematisk skolfrånvaro intervjuats eftersom de besitter kunskap kring hur derasbarns skolgång såg ut både innan, under och efter insatser gjorts. Intervjuerna varsemistrukturerade och urvalet gjordes genom ett målinriktat urval. Intervjuerna analyseradesmed en tematisk analys där åtta teman identifierades. Studiens resultat visar på att anpassatschema och skolmiljö samt en nära dialog mellan föräldrar och skolan har upplevts fått enpositiv inverkan på barn med problematisk skolfrånvaro. Resultatet redogör även för negativaupplevelser som att skolan inte lyssnar på föräldrarna, att skolan kräver fastställd diagnos föranpassningar, bristande kunskap bland professioner och att ingen ser hela barnet och dessproblematik. Resultatet visade också att föräldrarna upplevde det som svårt att få rätt insatsför sina barn och att de själva fick ta ett tungt ansvar för att hjälpa sina barn ur problematiskskolfrånvaro. Bronfenbrenners utvecklingsekologiska teori har möjliggjort en djupareförståelse för hur insatser, anpassningar och samspelet som sker runt barnet påverkar barnet isin skolfrånvaro. Studien bidrar till en ökad förståelse för hur insatser, anpassningar ochannan hjälp från olika aktörer i samhället kan hjälpa barn att komma ur en problematiskskolfrånvaro. Studien redogör även för flera utvecklingsområden för aktörer kopplade till barnmed problematisk skolfrånvaro vilket är väsentligt för att kunna hjälpa fler barn att fullföljasin utbildning.
|
378 |
Gymnasieelevers uppfattningar av sina extra anpassningar : Kvalitativ studie med elever i läs- och skrivsvårigheter i gymnasieskolanOlhans, Ida, Olhans, Kicki January 2024 (has links)
Den här studien syftar till att fördjupa sig i vilka extra anpassningar som någraelever med läs- och skrivsvårigheter uppfattar att de har inom ramen för ordinarie undervisning på gymnasiet, vilka effekter dessa har samt hur de extra anpassningarna har beslutats på den aktuella skolan som de går på, enligt elevernasjälva. Elevernas perspektiv är det som är i fokus för den här studien, som har elva deltagare. För att uppfylla syftet har studien en kvalitativ forskningsansats med semistrukturerade intervjuer. Det specialpedagogiska perspektivet ligger till grund för studien och resultatet visar att det relationella perspektivet spelar en avgörande roll för elevernas upplevelse av sin skolgång. Medvetna lärarhandlingar som att tillgodose elevens behov och bygga relationer gör att eleven känner sig delaktig i sin skolgång. Studiens resultat visar att flera elever upplever att de har olika extra anpassningar i ordinarie undervisning medan några elever upplever att de saknar extra anpassningar. Resultatet visar även vilka upplevda effekter extra anpassningar, eller avsaknad av extra anpassningar får på elevernas skolgång. Resultatet styrks av tidigare forskning som visar på liknande upplevelser från elever.
|
379 |
Extra anpassningar : -En kvalitativ studie om lärares användning av extraanpassningar i grundskolans årskurs 1–3 / Extra Adaptations : - A Qualitative Study on Teachers' Use of Extra Adaptations in Primary School Years 1-3Raoufinia, Sherry January 2024 (has links)
Denna studie bygger på kvalitativ forskning och undersöker hur sju lågstadielärare använder sig av extra anpassningar i sin undervisning. Studien har fokuserat på lärarnas beskrivningar och förklaringar för att analysera deras upplevelser om arbetet med extra anpassningar i lågstadiet.Data samlades in genom semistrukturerade intervjuer. Samtliga intervjuer har genomförts genom Teams. De lärare som har deltagit i studien arbetar i olika kommuner. Det sociokulturella perspektivet och det relationella perspektivet fungerade som huvudsakliga teoretiska ramverk för att analysera hur det inkluderande arbetet kan tas sig i uttryck genom extra anpassningar i lärares organisation av olika lärandesituationer.Resultaten av studien visar att lärarnas medvetenhet kring arbetet med extra anpassningar är avgörande för hur de organiserar och tillgängliggör undervisningen för eleverna. Resultatet visar vidare att lärarna använder sig av extra anpassningar för att skapa möjlighet till en inkluderande undervisning för eleverna.I denna studie ger lärarna temporärt stöd genom extra anpassningar i undervisningen för att hjälpa eleverna att så småningom bli självständiga. Av intervjuerna har det framkommit att lärarna anpassar sin undervisning på olika sätt, exempelvis genom anpassat material utifrån elevers kunskapsnivåer och förutsättningar, anpassning av olika gruppkonstellationer och anpassningar genom olika placeringar i klassrummet för att underlätta lärandet. Samtliga lärare i studien fokuserar på elevens behov när de planerar extra anpassningar i undervisningen. Jag har även kommit fram till att lärarna i studien genom att stärka relationer med sina elever, skapar möjlighet för en inkluderande allsidig verksamhet i skolan. Det har framkommit att lärarna brukar ha dialog om extra anpassningar med sina elever och deras vårdnadshavare. Det har även framkommit att vissa lärare tolkar begreppen ledning och stimulans synonymt med extra anpassningar och anser att skolan genom ledning och stimulans kan tillgodose elevernas olika behov.Resultatet visar slutligen att lärarna använder sig av kollegialt samarbete för att utveckla sitt arbete med extra anpassningar.
|
380 |
Specialpedagogik i fritidshemmet med extra anpassningarBalaj, Liridon, Ibraj, Liridon January 2024 (has links)
Denna studie fokuserar på att undersöka hur fritidslärarna inom fritidshemmet planerar och genomför sina verksamheter med ett specialpedagogiskt perspektiv, med särskild inriktning på inkludering och anpassning för elever med olika behov. Syftet är att undersöka metoder och som används för att säkerställa att verksamheten fungerar väl och att alla elever inkluderas, oavsett deras individuella behov. För att uppnå detta syfte undersöks tre huvudområden: Vilken syn har fritidsläraren om specialpedagogik, vilka olika metoder och arbetssätt använder fritidsläraren sig av inom specialpedagogik, samt vilka möjligheter och problem de ser i arbetet med specialpedagogik. Studien använder sig av kvalitativa metoder genom semistrukturerade intervjuer för att göra en djupare förståelse av ämnet. För att undersöka fritidslärarnas synval valde vi att intervjua sex erfarna fritidslärare som aktivt arbetar inom 6 olika fritidshem och som har ackumulerat flera års erfarenhet i verksamheten. Ur teoretiska förankring har vi använt oss av kategoriska perspektivet, inkluderingsperspektivet, relationella perspektiv. Resultatet av vår studie indikerar att det specialpedagogiska perspektivet inom fritidsverksamheterna behöver vidareutvecklas. Enligt fritidsläarna i verksamheten skulle detta kunna åstadkommas genom ökade möjligheter till kompetensutveckling, vilket skulle underlätta skapandet av en inkluderande miljö för alla elever, oavsett deras individuella behov eller krav på extra anpassningar. Dessutom är relationella perspektivet avgörande för fritidslärare eftersom de behöver en relationell kompetens för att arbeta inkluderande i verksamheten.
|
Page generated in 0.1229 seconds