351 |
Möjligheter, utmaningar och hinder vid starten på gymnasiet för elever i behov av stöd / Opportunities, Challenges and Obstacles in the Beginning of Upper Secondary School for Students with Special NeedsMagnusson, Josefin, Jaros, Karolina January 2021 (has links)
Sammanfattning Jaros, Karolina & Magnusson, Josefin (2021). Möjligheter, utmaningar och hinder vid starten på gymnasiet för elever i behov av stöd. Specialpedagogprogrammet, Institution för skolutveckling och ledarskap, Lärande och samhälle, Malmö universitet, 90hp. Förväntat kunskapsbidrag Arbetet kan bidra med kunskap kring hur mottagandet- och den första tiden på gymnasiet fungerar för elever i behov av stöd och därmed synliggöra möjligheter, utmaningar och hinder. Syfte och frågeställningar Syftet med studien är att synliggöra hur elever i behov stöd upplever sin första tid på gymnasiet samt specialpedagogers erfarenheter av mottagandet på gymnasieskolan. Ett övergripande mål är att i förlängningen bidra med kunskap om hur gymnasieskolor på olika sätt kan underlätta övergången från grundskolan för elever i behov av stöd. Hur upplever eleverna i behov av stöd den första tiden på gymnasiet ur ett lärande- samt socialt perspektiv? Vilka möjligheter respektive hinder och utmaningar framträder i eleverna i behov av stöds- samt specialpedagogernas berättelser gällande övergången till- och mottagandet på den nya gymnasieskolan? Teori Den teoretiska utgångspunkten är Bronfenbrenners (1979) utvecklingsekologiska modell samt tolkningar av denna. Även andra systemteoretiska koncept med koppling till den utvecklingsekologiska modellen används. Metod Studien utgår ifrån kvalitativ metod i form av semistrukturerade intervjuer. Tre specialpedagoger och fem elever på gymnasiet har intervjuats. Samtliga intervjuer spelades in och transkriberades med informanternas samtycke. Vi har inspirerats av hermeneutiken för att tolka empirin. Resultat Resultatet i studien visar att samtliga elever upplevde sig få stöd och trivdes på sin nya skola men att det var ett stort steg att börja på gymnasiet. Fastän eleverna i studien inte ansåg sig ha några större svårigheter vid starten på gymnasiet visar resultatet på diverse utmaningar. Ett glapp tycks finnas mellan högstadiet och gymnasiet. En utmaning för eleverna efter stadiebytet var bland annat den höjda akademiska arbetsbördan samt det ökade egna ansvaret med studieplanering och läxor. Specialpedagogerna ansåg sig använda olika metoder för att snabbt identifiera vilka elever som behöver stöd. Något de såg som positivt för arbetet vid mottagandet av nya elever. Det framkom dock brister med arbetet som behöver utvecklas vidare för att förbättra övergångsprocessen från högstadiet. Specialpedagogiska implikationer Resultatet visar bland annat på vikten av en helhetssyn kring elevernas skolsituation. Detta kräver ett, för eleverna, gynnsamt samarbete i organisationen samt mellan gymnasie- och högstadieskolor.
|
352 |
Blir det likvärdigt när vi gör olika? : En kvantitativ studie om dokumentation av extra anpassningar i några grundskolorNorlin Carlsson, Charlotta, Engstrand, Cecilia January 2020 (has links)
Skollagen reglerar inte hur dokumentation av extra anpassningar genomförs. Detta beslut fattas av rektor eller skolhuvudman på varje enskild skola. Denna valfrihet kan leda till skillnader i hur dokumentationen utförs vilket i slutänden kan påverka likvärdigheten för elever. Skolinspektionens granskning av skolans arbete med extra anpassningar visar att det finns svårigheter att dokumentera på ett ändamålsenligt sätt (Skolinspektionen, 2016). Syftet med den här studien var att skapa kunskap om hur dokumentation av extra anpassningar kan påverka likvärdigheten för elever genom att studera hur några skolor arbetar med att dokumentera extra anpassningar. Med en kvantitativ metodansats och ett målstyrt urval genomfördes en webbaserad enkätundersökning i fyra grundskolor i två kommuner. Enkätsvaren sammanställdes med hjälp av ett digitalt enkätverktyg. Resultatet analyserades med stöd i Rawls teori om rättvisa och tidigare forskning inom området. En slutsats som dragits är att dokumentationen av extra anpassningar inte utförs likvärdigt. Studien visar även på att riktlinjer och rutiner gällande dokumentation av extra anpassningar fortfarande behöver utvecklas för att säkra likvärdigheten för eleverna.
|
353 |
Undervisning i grundskolan under coronapandemin : en tillbakablick på skolans arbete under våren 2020 ur ett specialpedagogiskt perspektiv / Teaching in elementary school during the corona pandemic : a throwback at the school's work in the spring of 2020 from a special pedagogical perspectiveJohannesson, Jenny, Jankovic, Daniella January 2021 (has links)
Jankovic, Daniella & Johannesson, Jenny (2020). Undervisning i grundskolan undercoronapandemin - en tillbakablick på skolans arbete under våren 2020 ur ett specialpedagogiskt perspektiv.Specialpedagogprogrammet, Institutionen för skolutveckling och ledarskap, Lärande ochsamhälle, Malmö Universitet, 90 hp.Studien förväntas ge kunskap kring hur den, under 2020, rådande pandemin påverkadeundervisningen för elever i behov av stöd. Studien lyfter specialpedagogernas upplevelser somledde till förändrade förutsättningar för inlärning. Utifrån specialpedagogernas erfarenheter kandet leda till bättre förberedelse inför liknande händelser och skolan kan stå bättre rustad införsituationer som kräver omedelbara förändringar och anpassningar.Studiens syfte är att belysa vilka utmaningar specialpedagoger upplevde i svensk grundskolaunder coronapandemin våren 2020. Detta för att bidra med kunskap kring hur de uppkomnautmaningarna hanterades i arbetet med elever i behov av stöd.• Vilka utmaningar uppstod under pandemin som har påverkat arbetet med elever i behovav stöd?• Hur anser specialpedagogerna att detta har påverkat undervisningen?
|
354 |
Tystnaden säger mer än tusen ord : En kvalitativ intervjustudie om lärares erfarenheter av att undervisa och stötta elever med talängslan samt talängsliga elevers upplevelser av stöd vid muntlig framställning i kursen Svenska 1Wanche, Therese January 2021 (has links)
Studiens syfte är att ge en fördjupad uppfattning om hur lärare organiserarar muntlig framställning i kursen Svenska 1 för att stötta elever med talängslan. Studien avser även att belysa vilka pedagogiska anpassningar som lärare använder i undervisning för att förebygga och minska talängslan hos elever. Vidare undersöks även hur elever med talängslan upplever dessa anpassningar, hur deras talängslan påverkar dem psykiskt och fysiskt samt vilka utmaningar de möter inom och utanför skolvärlden. För att inhämta material till studien har en kvalitativ intervjumetod använts där två svensklärare och sex elever med talängslan har blivit intervjuade. De intervjuade lärarna har undervisat eleverna i kursen Svenska 1. Det transkriberade materialet har analyserats med hjälp av en tematisk innehållsanalys. Studien utgår från en sociokulturell teori och några centrala begrepp som språkliga redskap, appropriering, mediering, den proximala utvecklingszonen, stöttning samt sociokulturella praktiker. Resultatet visar att svensklärarna organiserar muntlig framställning i kursen Svenska 1 för att stötta elever med talängslan med ett progressivt undervisningsupplägg som innebär frekvent färdighetsträning, emotionellt stöd och ett förbyggande arbete i form av ett tillåtande klassrumsklimat. Resultatet från elevintervjuerna visade att elevernas upplevelser av huruvida lärarnas anpassningar hade en främjande effekt eller inte dels grundade i relationen till läraren, dels i vilken nivå av talängslan de upplevde. Elever med låg till medelhög nivå av talängslan upplevde att anpassningarna som erbjöds var tillfredställande medan elever med hög nivå av talängslan inte fann anpassningarna tillfredställande. Resultatet visar att elever med hög nivå av talängslan behöver ett mer omfattande stöd för att minska sin talängslan än vad lärare kan erbjuda inom ramen av undervisningen.
|
355 |
"Det man ska lära i skolan är svårt, så det ska vara lätt att vara i skolan" : En studie om hur grundlärare i årskurs f-3 kan anpassa både undervisning och lärmiljö för att bidra till ökad läsförståelseförmåga hos elever med autism.Annas, Micaela, Järlstam, Carolina January 2021 (has links)
This study aims to contribute with increased knowledge about how teaching and learning environment can be designed to increase the conditions for children with autism to achieve the knowledge requirements for reading comprehension in Swedish grade 3, by examining how some elementary teachers describe that they adapt method and environment for students with autism. Theoretical framework consists of Rogoff's socio-cultural theory that all learning can be analyzed through three different lenses: the cultural, the interpersonal and the individual, which together provide a holistic view of learning. Additional key concepts are scaffolding, mediation, the proximal development zone and appropriation. The study is based on a qualitative approach and the basis for data collection is written questionnaires combined with a focus group. The focus group discussion was recorded and transcribed. Transcription and questionnaire responses were analyzed using a thematic analysis model. The results show that it is required that the teacher has knowledge of autism, and that there are organizational conditions, for students with autism to be able to receive support and adaptations that correspond to the student's needs. Adaptations regarding the learning environment that are highlighted in the results are screens in the classroom, ear protectors, image support, schedules on the bench and at the board, support for time perception, active work with energy regulation, and digital aids. Teaching methods for increased reading comprehension ability that are lifted are to stop when reading and discuss, to think aloud, use image support, create pre-understanding in the student, and to give the student reading comprehension tools. In addition to adaptations in the learning environment and teaching, a need for support in social contexts for students with autism is also raised, and the importance of all adjustments being made in a way that does not have stigmatizing effects. / Denna studie syftar till att bidra med ökad kunskap kring hur undervisning och lärandemiljö kan utformas för att öka förutsättningarna för barn med autism att uppnå kunskapskraven för läsförståelse i svenska årskurs 3, genom att undersöka hur några grundlärare beskriver att de anpassar metod och miljö för elever med autism. Teoretiskt ramverk utgörs av Rogoffs sociokulturella teori om att allt lärande går att analysera genom tre olika linser: den kulturella, den mellanmänskliga och den individuella, som tillsammans ger en helhetssyn på lärande. Ytterligare centrala begrepp är scaffolding, mediering, den proximala utvecklingszonen och appropriering. Studien bygger på kvalitativ ansats och som grund för datainsamling ligger skriftliga enkäter tillsammans med en fokusgrupp. Fokusgruppens diskussion spelades in och transkriberades. Transkribering och enkätsvar analyserades genom en tematisk analysmodell. Resultatet visar att det krävs att läraren har kunskap om autism och att det finns organisatoriska förutsättningar för att elever med autism ska kunna få stöttning och anpassningar som motsvarar elevens behov. Anpassningar gällande lärmiljön som lyfts i resultatet är skärmar i klassrummet, hörselkåpor, bildstöd, scheman på bänken och vid tavlan, stöd för tidsuppfattning, aktivt arbete med energireglering, samt digitala hjälpmedel. Undervisningsmetoder för ökad läsförståelseförmåga som lyfts är att stanna upp vid läsning och diskutera, att tänka högt, använda bildstöd, skapa förförståelse hos eleven, samt att ge eleven läsförståelseverktyg. Utöver anpassningar i lärmiljö och undervisning lyfts även ett stödbehov i sociala sammanhang för elever med autism, samt vikten av att alla anpassningar görs på ett sätt som inte får stigmatiserande effekter.
|
356 |
Personers upplevelser av att anpassa sitt liv utifrån sin kroniska inflammatoriska tarmsjukdom (IBD)Blom, Sandra, Wenhov, Evelina January 2022 (has links)
Bakgrund: Inflammatorisk tarmsjukdom (IBD) inkluderar Ulcerös kolit och Crohns sjukdom som kännetecknas av återkommande inflammation i tarmen. Etiologin för sjukdomarna är fortfarande okänd och forskning visar en ökning, framför allt i Europa. För att främja hälsa trots en livslång sjukdom behöver individen ta ansvar för att anpassa sin sjukdom genom egenvård, detta för att förebygga exacerbation. Syfte: Syftet med studien var att sammanställa personers upplevelser av att anpassa sitt liv utifrån sin kroniska inflammatoriska tarmsjukdom. Metod: En beskrivande litteraturstudie baserat på 12 kvalitativa studier. Databaserna som användes vid artikelsökningarna var PubMed och CINAHL. Sökbegränsningarna var engelska, människor och 10 år. Resultat: En återkommande upplevelse bland personerna med IBD var att livet blev begränsat både gällde skola- och arbetsliv, det sociala livet och kosten. För att anpassa sitt liv med en IBD-sjukdom upplevde personerna att kunskap och stöd från andra var betydande. För att hålla sjukdomen i remission upplevdes behandlingar och kostanpassningar vara en viktig fördel. Upplevelsen av sig själv förändrades där en känsla av att inte vara normal var vanligt, att acceptera och hitta mening i livet var en viktig anpassning och resulterade i ett bättre mentalt välbefinnande. Slutsats: Sjukdomen upplevdes skapa begränsningar i det dagliga livet och ändrade självbilden hos personerna. Att acceptera sitt liv med IBD ansågs vara en viktig anpassning för att skapa möjlighet till att leva sitt liv utan dessa upplevda begränsningar. Enligt författarna kommer resultatet ge sjuksköterskor en ökad förståelse gällande omvårdnaden för personer med en IBD-sjukdom samt möjliggöra en fungerande egenvård för dessa personer. / Background: Inflammatory bowel disease (IBD) include Ulcerative Colitis and Crohn’s disease who are characterized by recurrent inflammation in the bowel. The etiology of the diseases is still unknown, and research shows that it’s increasing, especially in Europe. To promote health despite a lifelong illness, the individual needs to take responsibility for their self-care to keep the disease in check. Aim: The aim of this study was to describe persons experience of adapting their life with their inflammatory bowel disease. Method: A descriptive literature study based on 12 qualitative studies. The databases used were PubMed and CINAHL. The study's limitations were English, humans, and 10 years. Results: A recurring experience among people with IBD was that life was limited in school, work, social life and diet. Knowledge and support from others were important to adapt to a life with IBD. To keep the disease in remission, treatments and dietary adjustments were perceived as an important advantage. The experience of yourself changed, where a feeling of not being normal was common. Patients who were able to accept their disease, and who also transcended to find a higher purpose, ultimately improved their mental health. Conclusion: The disease creates limitations in daily life and changes the self-image of people. Accepting a life with IBD was an important adjustment to create the opportunity to live one's life without these perceived limitations. According to the authors, the results will give nurses an increased understanding of caregiving and improved self-care for people with IBD.
|
357 |
Upplevda framgångsfaktorer vid problematisk skolfrånvaro- Åtgärder och insatser som främjar återgång till skolan / Re: Problematic school absenteeism: keys to success – helpful interventions and measures in reintegrating studentsJoelsson, Sophie January 2022 (has links)
Syftet med den aktuella studien är att undersöka vilka insatser och åtgärder som upplevs som hjälpsamma för att återintegrera elever med problematisk frånvaro till skolan. Forskningsansatsen är kvalitativ med tematisk analys (TA) som metod. De fyra informanterna var pedagoger och dem intervjuades med hjälp av en semistrukturerad enkät. Det teoretiska ramverket utgörs av allmän systemteori och Bronfenbrenners utvecklingsekologiska modell. Resultatet blev att tre huvudområden identifierades: relationer, resurser och relevanta anpassningar. De viktigaste framgångsfaktorerna är fungerande relationer med såväl vårdnadshavare som eleven, men också samverkan med andra instanser. Därefter nämns organisatoriska förutsättningar i form av tid, matchning med rätt mentor och anpassad lärmiljö. Likaså är elevens intrapersonella resurser betydelsefulla. Slutligen behöver eleven känna tillhörighet samt elevens behov av samtalsstöd bemötas. Utvecklingsområden är bland annat smidigare sekretesslagstiftning, tidigare diagnosticering av funktionsnedsättningar och fungerande närvarorutiner, Vidare omnämns särskilda undervisningsgrupper och bättre förutsättningar att genomföra kartläggningar. Slutligen uttrycks önskemål om elevassistenter vid övergångar samt samtalsstöd. / The aim of the current study is to investigate what interventions and measures are perceived as helpful in reintegrating students with problematic school absenteeism to school. The current research was well suited to a qualitative research strategy as the objective was to explore individual experiences of sucess factors returning to school following problematic school absenteeism. Four semi-structured interviews were conducted with four pedagogues. The theoretical framework is based on system theory and Bronfenbrenner’s ecological systems theory of human development.The result was divided in to three main areas, relationships, resources and accurate adaptations. Firstly, findings of the current study offer an in-depth understanding of the importance of trusting relationships both with guardians as well as with the student. Secondly, in order for the intervention to be succesful a set of organizational conditions needed to be in place: time, a good match between students and teacher and a supportive educational setting. The students individual abilities also had an impact on the level of success. Finally, the student has to feel a sense of belonging and that invidual needs are meet. Areas of desirable support included a smoother approach to privacy leglislation, earlier diagnosis of disabilites and supportive attendance routines. Further smaller tuition groups, better mapping possibilites where mentioned. Finally, requests for student assistants are expressed during transitions and counselling support.
|
358 |
Elevassistentens upplevelse kring sitt uppdrag och sin yrkesroll hos en elev med synnedsättning ur ett specialpedagogiskt perspektiv : Fenomenologisk intervjustudie / Student assistant's experience regarding their assignment and professional role with a student with visual impairment from a special educational perspective : Phenomenological interview studyÖsteråker, Sara January 2019 (has links)
Den här studien syftar till att synliggöra hur elevassistenter som arbetar hos elever med synnedsättning upplever sitt uppdrag och yrkesroll. Studien utgår från en fenomenologisk ansats och tidigare forskning. Studiens resultat grundar sig på elevassistentens berättelser om sina upplevelser och erfarenheter. Fenomenologin står fast vid att respondentens upplevelser och erfarenheter är det som är i fokus i studien. Studien har genomförts med semistrukturerade intervjuer. Respondenterna kontaktades av syncentralen eller fått information från specialpedagogiska skolmyndigheterna om studiens syfte och mål. Studien bygger på berättelser från fyra elevassistenter om deras upplevelser och erfarenheter kring uppdraget samt yrkesrollen. Resultatet visar på oklara förhållanden gällande elevassistentens uppdrag och yrkesroll i skolans verksamhet. Det framgår att elevassistenterna huvudsakligen arbetar med hjälpmedel, syntolkning eller lärarens arbetsuppgifter. I det framgår även att skolledningen behöver utveckla sin kunskap kring elevassistentens uppdrag och yrkesroll hos elever med synnedsättning. Fortbildning både efterfrågas och behövs inom hela denna verksamhet. / This study aims to highlight how student assistants working with students with visual impairment perceive their assignment and professional role. The study is based on a phenomenological approach and previous research. The study results are based on the student assistant's stories about their impressions and experiences. The phenomenology firmly holds that the respondent's impressions and experiences are in the focus of the study. The study was conducted with semi-structured interviews. The respondents were contacted by the vision center or received information from the special education school authorities about the purpose and objectives of the study. The study is based on stories from four student assistants about their impressions and experiences regarding the assignment and the professional role. The results show ambiguous relationships regarding student assistant assignments and professional role in school activities. It can be seen that the student assistants mainly work with aids, visual interpretation or the teacher's tasks. It is also evident that the school management needs to develop their knowledge regarding the assignment and the professional role of the student assistant for students with visual impairment and continuing education is needed throughout the operations.
|
359 |
Hjärntrötthet "Det är detta att det är osynligt" : En intervjustudie ur ett livsvärldsperspektiv / Mental fatigue "The thing is that it is invisible" : An interview study from a lifeworld perspectiveBrundin Larsson, Sara January 2022 (has links)
Sammanfattning/Abstract Brundin Larsson, Sara (2022). Hjärntrötthet- ”Det är detta att det är osynligt”. Specialpedagogprogrammet, Institutionen för skolutveckling och ledarskap, Lärande och samhälle, Malmö universitet, 90 hp. Förväntat kunskapsbidrag Min önskan är att uppmärksamma hjärntrötthet hos barn och unga och vilka konsekvenser en sådan trötthet kan innebära för en skolelev. Hur resonerar elever och deras vårdnadshavare om skolans bemötande och vad har mötet betytt för barnet eller den unge i deras skolarbete. Studien vill därmed ge ett bidrag till vad skolpersonal, men i synnerhet specialpedagoger, bör känna till om hjärntrötthet och vilka anpassningar drabbade kan vara hjälpta av under kortare eller längre tid. Syfte och frågeställningar Syftet med studien är att, genom livsvärldsberättelser, öka kunskapen om vilka behov elever med hjärntrötthet kan ha och hur det kan påverka deras vardag i skolan, utifrån ett elev- och vårdnadshavarperspektiv. Ytterligare ett syfte är att beskriva informanternas upplevelser av samarbetet med skolan och de anpassningar som gjorts där. Vilka svårigheter och behov upplever hjärntrötta elever, och deras vårdnadshavare, att de har? Hur har elever och vårdnadshavare upplevt mötet med skolan och de anpassningar man gjort för att möta deras behov? Vad anser informanterna att pedagoger särskilt bör tänka på när de möter elever med hjärntrötthet? Teori I denna studie används livsvärldsfenomenologin som teoretiskt ramverk (Bengtsson & Berndtsson, 2015). Anledningen till valet av ett livsvärldsfenomenologiskt perspektiv på denna studie är att genom intervjuer kunna få ta del av elevers och deras vårdnadshavares upplevelser av hur det är att leva med hjärntrötthet som ung elev, samt hur informanterna upplevt samarbetet med skolan. Ansatsen möjliggör att få ta del av deras livsvärld kring hjärntrötthet. De olika teoretiska begreppen; subjekt, sammanflätningar, regional värld, levd kropp och instrument används som en grund och ram för att förstå och tolka informanternas livsberättelser. Metod Detta är en kvalitativ studie där tre elever och deras vårdnadshavare intervjuats om sina upplevelser av mötet med skolan som hjärntrött elev. Eftersom en önskan fanns om ett öppet samtal, med mina forskningsfrågor som utgångspunkt, valdes semistrukturerade intervjuer. Resultat Genom informanternas livsberättelser framkommer att det är krävande att befinna sig i miljöer med mycket ljud. Efter en tids exponering för mycket ljud får de ont i huvudet och dagar som är extra utmanande kan innebära att de måste ligga och vila resten av dagen hemma, eller flera dagar för att återfå energi. De har alla behov av att ibland kunna komma ifrån klassrummet, speciellt då det är pratigt, för att få sitta i en lugn miljö. Avgränsning av arbetsuppgifter finns också ett stort behov av. Att få mer tid för att slutföra arbetsuppgifter, eller dela upp olika moment med pauser emellan, skulle medföra att de både mår bättre och kan prestera bättre i skolan. Informanterna uttrycker också att det är viktigt att de blir lyssnade på och att man tar deras mående på allvar. Elever som lider av hjärntrötthet har behov som många gånger inte behöver vara så svåra för skolan att anpassa sig till men dessa elever kan bli missförstådda, då kunskap om hjärntrötthet inte är så utbredd. Känslighet för mycket ljud, mycket information och högt tempo gör dem sårbara. Då vi i skolan ska utforma lärmiljöer där alla elever ges möjlighet att prestera utifrån sina förutsättningar är det viktigt att sprida kunskap om hjärntrötthet. Nyckelord Anpassningar, barncancer, hjärnskakning, hjärntrötthet, pauser
|
360 |
Anpassningar är som glasögon för elever med dyslexi : Speciallärare, specialpedagoger och logopeders syn på anpassningar i provsituationerLindblom, Anna, Mattsson, Camilla January 2023 (has links)
Studiens syfte är att studera professionens rekommenderade anpassningar för elever med dyslexi i relation till provsituationer i skolan. Studien genomfördes för att finna kunskap om detta ämne eftersom tidigare forskning saknades. Utgångspunkten i studien är Rawls teori om rättvisa samt begreppen likvärdighet och jämlikhet. En kvalitativ metod i form av semistrukturerade intervjuer via zoom med sammanlagt åtta speciallärare, specialpedagog och logopeder användes i studien. Resultatet visar att återgivningen från logopeden till skolan är ett viktigt tillfälle. Hem och skola samtalar med logopeden och då elevens unika behov är i centrum kan logopedens rekommendationer bli genomförbara för skolan. Resultat från studien visar också att det är av vikt att elever med dyslexi får möjligheten att använda sig av assisterande verktyg i provsituationer. Slutsatser från studien är att informanterna såväl definierar som initierar anpassningar för elever med dyslexi på liknande vis. Skolans profession uttrycker svårigheter med att genomföra logopedens rekommendationer och hänvisar till organisation och resurser. Professioner i skolan och forskningen visar på ambivalens vid kunskapsbedömning i relation till anpassningar vid provsituation och i synnerhet nationella prov. Vidare eftersöks riktlinjer kring bedömning och hur anpassningar påverkar elevens resultat utifrån likvärdighet så det blir en rättvis bedömning. Båda yrkesgrupperna lyfter samtalet som metod för att utveckla kunskapsredovisning och bedömning för elever med dyslexi. Logopederna utifrån perspektivet vad blir synligt då en elev saknar sina vardagliga anpassningar och skolans profession vill göra rätt såväl för eleven som i tjänstemannautövningen.
|
Page generated in 0.3958 seconds