Spelling suggestions: "subject:"dimple view off reading"" "subject:"dimple view oof reading""
41 |
Undervisning av naturvetenskaplig litteracitet? : En intervjustudie av mellan- och högstadielärareKarlsson, Cecilia, Thorby, Jessika January 2024 (has links)
Syftet med uppsatsen är att undersöka hur mellan- och högstadielärare arbetar mednaturvetenskaplig litteracitet, med fokus på den skrivna texten, på mellanstadiet och högstadietmed fokus på elever i lässvårigheter. För att besvara syftet genomfördes två delstudier därkvalitativ intervju användes. Sammanlagt intervjuades tio lärare, fem på respektive stadie.Forskningsöversikten behandlar naturvetenskaplig litteracitet, läsförståelsestrategier och detnaturvetenskapliga läromedelsspråket. Som analysverktyg används teorierna the Simple view ofreading samt teorin om undervisningsaktiviteter som ska främja utvecklandet avnaturvetenskaplig litteracitet, Vision I, Vision IIa och Vision IIb. De olika aktiviteterna fokuserarpå läsning, praktiska moment och att kunna använda naturvetenskap i vardagen. I uppsatsen görsäven en distinktion mellan fundamental och härledd naturvetenskaplig litteracitet. Resultatet visaratt de intervjuade lärarna i båda delstudierna utgår från ett härlett perspektiv på naturvetenskapliglitteracitet där undervisningsaktiviteterna syftar till språkutveckling och förmåga att användanaturvetenskapliga kunskaper utanför klassrummet. Mellanstadielärarna arbetar medspråkförståelse i form av begreppsutveckling och i diskussioner kring texten, medanhögstadielärarna arbetar med språkförståelse i form av, framförallt, begreppsutveckling. Lärarna på båda stadierna arbetar främst med härledd litteracitet och samtliga undervisningsaktivitetermen huvudsakligen med att lära ut begrepp och använda dessa i vardagen. För att arbetabegreppsutvecklande använder lärarna på båda stadierna förutom texter även bilder och filmer. Mellanstadielärarna efterfrågar ett omfattande stöd från speciallärare medan högstadielärarna intehar reflekterat över hur speciallärare kan stötta den naturvetenskapliga undervisningen
|
42 |
Talsyntes Påverkan på Mellanstadieelevers Textförståelse : En kvantitativ, Explorativ Studie / The Influence of Speech Synthesis on Middle School Students' Text Comprehension : A Quantitative, Explorative StudyDoweyko Nilsson, Maggie, Göransson, Ellinor January 2021 (has links)
Aim and research questions: The study examined how text comprehension of middle school students in Sweden changed depending on the modalities of reading and speech synthesis. Impact on the outcome based on factors such as decoding ability, working memory, gender and multilingualism were examined. A new text comprehension test was evaluated. Method: Questionnaires and measuring instruments including the text comprehension test were used in an in-group design. Results: In the given sample (N=94), reading generated best results on the text comprehension test in comparison to speech synthesis. The effects were strongest in the group with weaker decoding ability. No significant correlations were found when working memory or gender was taken into account. The results of the study showed that monolingual participants got better results on the text comprehension test after speech synthesis than multilingual participants. Conclusion: The study found significant differences between modalities, where reading generated better results on the text comprehension test than speech synthesis. Multilingual children scored significantly lower with speech synthesis than monolinguals. Further studies are required. / Syfte och frågeställningar: Studien undersökte hur textförståelsen hos mellanstadieelever i Sverige förändrades beroende på modaliteterna läsning respektive talsyntes. Påverkan på utfallet utifrån faktorer som avkodningsförmåga, arbetsminne, könstillhörighet och flerspråkighet undersöktes. Ett nytt textförståelsetest utvärderades. Metod: Frågeformulär och mätinstrument inklusive textförståelsetestet användes i en inomgruppsdesign. Resultat: I givet urval (N=94) gav läsning bäst resultat på textförståelsetest i jämförelse med talsyntes. Effekterna var starkast i gruppen med svag avkodningsförmåga. Inga signifikanta korrelationer hittades när hänsyn togs till arbetsminne eller könstillhörighet. Studiens resultat visade att enspråkiga deltagare fick bättre resultat på textförståelsetestet efter talsyntes än flerspråkiga deltagare. Slutsats: Studien fann signifikanta skillnader mellan modaliteterna, där läsning gav bättre resultat på textförståelsetest än talsyntes. Flerspråkiga barn fick signifikant sämre resultat med talsyntes än enspråkiga. Vidare studier krävs.
|
43 |
Intensivläsning : En interventionsstudie med upprepad läsning i par / Intensive reading : An intervention study with repeated reading in pairsJansohn, Maud, Olsson, Anna-Carin January 2018 (has links)
Syftet med studien är att undersöka möjlig utveckling hos elever gällande avkodningsförmåga, läsförståelse och motivation till läsning vid upprepad läsning i par utifrån skönlitterära texter. Studien innefattar kvantitativ och kvalitativ metod. Upplägget är gjort med utgångspunkt i klassisk experimentell design, med interventionsgrupp och jämförelsegrupp. Interventionen omfattar 12 elever från två skolor i samma kommun. I studien genomfördes för- och eftertester, samt intervju med eleverna i interventionsgruppen före och efter interventionen. Upprepad läsning innebär i studien att elever i par, vid tre tillfällen i veckan, läste samma skönlitterära text upprepade gånger för varandra tillsammans med speciallärare. Interventionen omfattar elever i avkodningssvårigheter, vilka lästränade vid 18 tillfällen i 10-15 minuter. Texter som användes valdes ut med hänsyn till den enskilde elevens läsförmåga. Resultatet visar att interventionen med sex veckors upprepad läsning i par utifrån skönlitterära texter hade positiva effekter på elevernas avkodningsförmåga och läsförståelse. Både interventionsgruppen och jämförelsegruppen visar på ökade resultat. Emellertid är skillnaden mellan interventionsgrupp och jämförelsegrupp beträffande läsförståelse inte lika markant som vid avkodning. Vid jämförelse av intervjusvaren före och efter interventionen framkommer generellt inga tydliga förändringar.
|
44 |
Skolors didaktiska arbete med tidig läsundervisningLeander, Jenny, Kajsjö, Therese, Gabrielsson, Åsa January 2020 (has links)
Syftet med den här studien är att få en fördjupad kunskap om skolors didaktiska arbete med tidig läsundervisning samt vikten av god och relevant kompetens i arbetet med främjande aktiviteter för elevers läsutveckling. Studien baseras på en kvalitativ forskningsansats med semistrukturerade intervjuer med 15 informanter från tre olika skolor från tre olika kommuner. Resultatet av intervjuerna presenteras utifrån tre teman: tidig läsundervisning, kartläggning och bedömning samt kompetens och erfarenhet. I resultatet framgår att skolorna lägger stor vikt vid att elever redan i förskoleklass ska bli fonologisk medvetna samt att avkodning har en avgörande roll i den tidiga läsundervisningen. På skolorna framkommer ett större fokus på avkodning än på språkförståelse som enligt teorin The Simple View of Reading är beroende av varandra för att eleverna ska kunna utveckla en god läsförmåga. Studien visar även vikten av en god kompentens och ett strukturerat arbetssätt i undervisningen för att främja en god läsutveckling. Nationellt kartläggningsmaterial i språklig medvetenhet för förskoleklass, Nationellt bedömningsstöd i läs- och skrivutveckling i årskurs 1–3 och standardiserade test är viktiga verktyg för att följa läsundervisningens kvalitet. Resultat och efterföljande analyser av nationella kartläggnings-material och bedömningsstöd ger även skolorna en bild över vad skolan behöver utveckla i den tidiga läsundervisningen. Samtliga skolor tar del av aktuell forskning och säkerställer kompetensutveckling som främjar tidig läsundervisning.
|
45 |
Intensiv lästräning i grundsärskola och grundskola : -En interventionsstudie med lästräningsmaterialet WIP. / Intensive reading traning in Compulsory school for pupils with learning disabilities and Compulsory school : -An intervention study using the reading training material WIPRydin, Viktoria, Hygren, Ida January 2021 (has links)
Interventionsstudien syftade till att undersökta hur lästräningsmaterialet Wolff intensivprogram(WIP), påverkade ordavkodningsförmåga och läsförståelse hos elever i olika åldrar och med olikatyper av lässvårigheter i grundsärskola och grundskola. Studien syftade också till att undersöka hurmaterialet upplevdes av eleverna. Studien innefattade tre elever från grundsärskola och fyra eleverfrån grundskola, som genomgick sex veckors enskild intensiv lästräning enligt WIP. Metoden somanvändes i studien var en single subjekt-inspirerad design med multipel baseline, som är enexperimentell metod. Designen innebar att ingen kontrollgrupp användes utan varje elevstestresultat jämfördes endast med elevens tidigare resultat. För att undersöka elevernas upplevelserav materialet användes semistrukturerade intervjuer. Resultaten gällande elevernas ordavkodningoch läsutveckling analyserades kvantativt medan resultaten av intervjuerna analyserades kvalitativt.Resultatet av studien visade att interventionen hade en positiv effekt när det gällde ordavkodning avenstaka ord och läsning av sammanhängande text. Det visade också att materialet haft en positiveffekt på läsförståelsen. Intervjuresultaten visade att eleverna upplevde materialet som motiverandeoch att det hjälpt dem att bli bättre på att läsa. Alla elever har rätt att utveckla sin läsförmåga sålångt det går utifrån sina förutsättningar. Resultatet av studien visar att WIP går att använda i bådegrundsärskola och grundskola och att det kan hjälpa elever i olika åldrar och med olika typer avlässvårigheter att utveckla sin läsning i riktning mot målen i läroplanen.
|
46 |
Samband mellan ordförråd och läsförståelse : Ordförrådets betydelse för läsförståelsen hos elever med svenska som andraspråk i årskurs 5 och 6Stibe, Johannes, Wahlström, Amanda January 2022 (has links)
Denna studie tar avstamp i en skola, där elever med svenska som andraspråk generellt sett presterar på en lägre nivå än enspråkigt svenska elever, samtidigt som antalet elever med svenska som andraspråk ökar. Tidigare forskning visar att det är ordförrådet och läsförståelsen som skiljer sig mellan förstaspråkselever och andraspråkselever, medan det är obetydliga skillnader vad gäller avkodning. Syftet med denna studie är att öka kunskapen om sambandet mellan ordförrådets djup och bredd samt läsförståelsen hos elever med svenska som andraspråk i årskurs fem och sex. Studien använder en kvantitativ metod, bestående av tre test som ämnar mäta läsförståelsen samt ordförrådets djup och bredd hos studiens 50 informanter. Resultatet sammanställs och analyseras i syfte att kartlägga korrelationen mellan resultatet på studiens tre tester. Det framgår av resultaten att det finns en måttlig korrelation mellan ordförrådets djup och läsförståelsen, medan korrelationen mellan ordförrådets bredd och läsförståelse är svag. Detta resultat tolkas utifrån modellen The Simple View of Reading samt tidigare forskning på området.
|
47 |
Kan tidig intensiv läsundervisning främja god läsutveckling? : Speciallärare och specialpedagoger berättar om sina erfarenheter av sitt arbete med elever i förskoleklass till årskurs 3.Holmström, Beatrice, Bertils Gustavsson, Eva January 2021 (has links)
Sedan 1 juli 2019 har ett tillägg i skollagen tillkommit om en garanti för tidiga stödinsatser för att garantera att eleverna når upp till kunskapskraven i årskurs 3. Syftet med denna studie är att öka vår förståelse av hur speciallärare och specialpedagoger strukturerar sin tidiga läsundervisning med anledning av den nya skollagen, som garanterar tidiga stödinsatser innan årskurs 3 är slut. Studien är byggd på en kvalitativ, fenomenografisk forskningsansats med semistrukturerade intervjufrågor. Tolv speciallärare/ specialpedagoger intervjuades. Det framkom i resultatet att tillägget i skollagen har blivit implementerat på de skolor som våra informanter arbetar på. Resultatet av intervjuerna har gett studien en inblick i informanternas arbetssituation. Informanterna beskriver sina framgångsfaktorer, utmaningar, kartläggningsrutiner, metoder och materialval vid läsinlärning. För en framgångsrik läsinlärning framhåller studien vikten av att specialundervisningen är intensiv och strukturerad. En- till- en undervisning ses som en framgångsfaktor vid träning av avkodning där den fonologiska medvetenheten och bokstavskunskap ingår. Goda relationer, både med berörda pedagoger och vårdnadshavare, framkom också som en viktig framgångsfaktor.
|
48 |
Insatser för lästräning i svensk grundskola : Förekomst av och innehåll i lästräningsinsatser för elever med lässvårigheter. / Reading intervention in Swedish compulsory schools : Content and frequency of reading interventions for students in need of reading support.Sättlin, Anna-Lotta January 2022 (has links)
This essay aims to examine how reading interventions are used in Swedish elementary schools. The two initial questions examine how many schools that implement reading interventions individually and in small groups with students with reading difficulties and which teaching methods and reading programs that are being used for these interventions. The third question considers which reasons the special needs teachers and special education needs teachers states for choosing methods and programs for students with reading difficulties. To answer these questions a survey with special needs teachers and special education needs teachers was completed. The results indicate that 52,1% of the elementary schools in this survey use intensive reading interventions based on phonics. The result also indicates that decoding is the most frequent content in reading interventions and that many different methods and programs are used in reading interventions, both digital and analogue. Finally, there are different reasons for why a program or method has been chosen in the different schools. The most common cause stated, is that the chosen method has shown good results in the past for students with reading difficulties. Some respondents stated research as a cause for their chosen method, but the majority did not.
|
49 |
– Hör du vad jag läser? – Jag vet inte. Läser du vad jag hör? : En kvantitativ studie som jämför hörförståelse och läsförståelse.Ahlgren, Joakim, Andersson, Isabella January 2021 (has links)
Förmågan att lyssna är en viktig kommunikativ kompetens för att människan ska kunna förstå sin omvärld. Samtidigt har läsningen traditionellt sett en dominerande roll i grundskolesammanhang i fråga om kunskapsinhämtning. Modellen Simple View of Reading har ett omfattande stöd i forskningen och anger att avkodning och språkförståelse, där hörförståelse ingår, ligger till grund för läsförståelse. Med sambandet mellan hörförståelse och läsförståelse i åtanke har denna studie för avsikt att utifrån kvantitativ data undersöka elevers förmåga att förstå en elevnära, åldersadekvat och skönlitterär text dels utifrån traditionell läsning, dels utifrån ett färdiginspelat ljudboksformat. Totalt har 109 elever i årskurs fyra, från två olika skolor utspridda på fem klasser, deltagit i undersökningen och antingen läst eller lyssnat på texten Anton och gänget. Eleverna har svarat på flervalsfrågor om texten via det digitala formatet Google Formulär och frågorna har tagits fram utifrån de fyra läsförståelseprocesser som ligger till grund för den internationella studien PIRLS. Studiens resultat visar att det finns statistiskt signifikanta skillnader både för läsförståelseprocesserna 3 och 4. Utifrån resultaten finns det skäl att diskutera huruvida det finns en outnyttjad potential i ljudboksformatet för svenskämnet i skolan.
|
50 |
Porozumění syntaktickým strukturám u dětí mladšího školního věku / Comprehension of syntactic structures in young school-age childrenSchöffelová, Miroslava January 2013 (has links)
TITLE: Comprehension of syntactic structures in young school-age children ABSTRACT: The thesis deals with the comprehension of syntactic structures in children attending the second grade of elementary school which was part of a larger research project exploring assumptions regarding reading and writing. The comprehension of syntactic structures was studied using an experimental version of a test which monitors the processing of different types of simple phrases and sentences. Data show the level of comprehension of children at this age, how the children understand the sentences, and what the most common mistakes are. We were able to identify the different strategies that are used in the processing of sentences and explain some of the typical ways to erroneous interpretations of sentences using the concepts described in literature. We also investigated relationships with other skills. In addition to analysis of the role of memory in sentence comprehension, the work deals mainly with the relationship between reading efficiency and reading comprehension. The results show the relationship between these variables in the Slovak language, and compare the findings with data from studies in other languages. KEY WORDS: Comprehension of syntactic structures, process of comprehension, thematic roles, comprehension...
|
Page generated in 0.1313 seconds