621 |
“Men det är ju roligt också” : En kvalitativ studie om socialsekreterares arbetssituation på socialtjänstens enhet för barn och ungdomKöhl, Jacqueline, Dias, Janina January 2016 (has links)
Syftet med denna studie var att få en inblick i arbetsmiljön för socialsekreterare på socialtjänstens enhet för barn- och ungdom inom Stockholms län. Vi ville även ta reda på vilka arbetsmiljöaspekter de tycker är viktiga för det dagliga arbetet. Tidigare forskning visar att viktiga aspekter vid tankar om att lämna sitt arbete är huruvida arbetstagaren upplever uppskattning, omhändertagande och intresse för hälsa och välmående från arbetsledningen. Studien är genomförd utifrån en kvalitativ ansats och sju semistrukturerade intervjuer med socialsekreterare inom barn- och ungdom har utförs. Resultatet visade att socialsekreterare skiljer mellan den fysiska och den psykiska arbetsmiljön samt att den psykiska arbetsmiljön väger tyngre gällande frågan om att vilja lämna sin arbetsplats. Vidare visade sig arbetsmiljön vara ett komplex ämne som ofta diskuteras på informanternas arbetsplatser samtidigt som ingen av våra informanter hade hört om de nya föreskrifterna från Arbetsmiljöverket. Då de nya föreskrifterna trädde i kraft i samband med att denna uppsats skrevs hoppas vi ändå att de ska kunna föra med sig en bra grund i arbetet för en bättre arbetsmiljö. Slutligen kan det finnas en poäng i att rikta de allmänna råden även till arbetstagarna och inte endast till arbetsgivaren, för att på så sätt engagera arbetstagarna ytterligare i frågan. / The aim of this study was to getting an insight of the work enviorment for the social workers at the social service department for child and youth welfare in Stockholm. We also wanted to get an insight into what kind of work enviorment factors they consider as important in their daily work. Previous research shows that whether or not the employee decides to stay in their place of work largely depends whether or not they experience appreciation, care-taking and involvement from the human resources managment. This study is made with a qualitative approach and seven semi-structured interviews with social workers working with child and youth welfare have been conducted. The results show that social workers differed in how they perceived the physical and psychological work environment and that the psychological aspect was more important for those social workers who wished to leave the workplace. Furthermore, the results showed that the work environment was a subject widely discussed among the social workers, while the new regulations from the Swedish work environment agency remained unknown to them. We hope that the new regulations will provide a good foundation and better conditions for the social workers and their work environment. In conclusion, we think that the general recommendations in these regulations ought to be directed not only to the employers but to the employees as well, thus achieving a greater involvement from the employees in questions concerning their work environment.
|
622 |
Att vara kvinna med autismspektrumtillstånd : En kvalitativ litteraturstudie av upplevelsen att leva med AST och dess påverkan på självbilden / Being a woman with autism spectrum disorder : A qualitative literature study of the experience of living with ASD and its influence on self-imageJörlid, Linnea, Lindh, Linnéa January 2019 (has links)
Being a woman and living with autism spectrum disorder (ASD) involves double difficulties. Women need to put up with gender-normative demands on how women should be and women with ASD also face difficulties when trying to live “as others”, despite their symptoms. In this thesis we aim to, from an intersectional perspective, study how women with ASD handle gender-normative demands in combination with the maintenance of a good self-image and relationships with others. Our study is a qualitative literature study in which the empirics are based on autobiographies written by, or in collaboration with, women with ASD. The results, concerning the difficulties that women with ASD face, go hand in hand with what previous studies show; women with ASD are shown to mask and imitate their surroundings and theirself-image often change when being diagnosed. Our addition to previous studies is the critical approach to how researchers refer to and study women with functional variation. We find a unilateral perspective insufficient and stress that an intersectional perspective is needed to understand the difficulties women with ASD face. Functional variation or gender alone does not give a full perspective. In our study we therefore have an intersectional, multidimensional, perspective and show that the difficulties women with ASD experience are not only related to their diagnosis but also to their gender.
|
623 |
Konsumenters betalningsvilja för Kravmärkningen : En analys av faktorer som påverkar konsumenters betalningsvilja av utvalda livsmedelsvaror / Consumers willingness to pay for the ecolabel Krav : An analysis of the factors affecting consumers willingness to pay for selected groceriesAldén, Emma, Linnéa, Andersson January 2019 (has links)
Kravmärkningen existerar för att främja ekologisk framtagning av livsmedel, märkningen har existerat länge och vuxit till att bli ett välkänt varumärke. Hur väl märkningen fungerar för att påverka konsumtionen är något som är värt att studera närmare. Kravmärkta varor är generellt dyrare att producera och får därmed ett dyrare pris på marknaden. Därför krävs det att konsumenter har en vilja att betala för detta. Syftet med denna uppsats är att undersöka huruvida denna betalningsvilja faktiskt existerar hos studenter. Vi har inkluderat teorier för inkomstelasticitet, priselasticitet, externa effekter och nudging. Tillsammans med tidigare forskning har det diskuterats kring faktorer som påverkar studenters betalningsvilja. En enkätundersökning har även genomförts för att granska studenters kunskaper om Kravmärkningen samt testa deras betalningsvilja för specifikt utvalda konventionella respektive Kravmärkta livsmedel. Utöver enkätundersökningen har information samlats in genom en mailkorrespondens med butikschefen på Maxi ICA Stormarknad Linköping för att få mer kunskap kring eventuella strategier livsmedelsbutiken använder sig av. Studien visar att studenterna generellt är väl informerade om existensen av Krav som miljömärke, dock är kunskaperna låga rörande Krav:s arbete och syfte. Vi har observerat att det generellt är färre individer som väljer Kravmärkt framför konventionellt, resultatet skiljer sig dock för olika livsmedel. Faktorn inkomst har vi observerat flera samband gällande, då de högre inkomstintervallen verkar vara synonymt med den högsta angivna betalningsviljan för Bregott. För äggen däremot syns inget tydligt samband mellan högre inkomstintervall och högre betalningsvilja. Ytterligare en faktor som har stor påverkan på betalningsviljan är pris, då större prisskillnader mellan konventionellt och Kravmärkt resulterat i att fler väljer det konventionella alternativet. Individuella preferenser som visat att konsumenten väljer att prioritera miljömärkningar visar att en viss kännedom existerar, men skillnad mellan kännedom och faktiskt agerande föreligger. Vilket även tidigare forskning styrker. Preferenser styr inte konsumtionen i samtliga fall, utan pris verkar vara största influerade faktorn. Detta kan grunda sig i omständigheterna, som bland annat i denna studie skulle kunna vara att urvalspopulationen består av studenter. / The ecolabel Krav exists to promote organic food production. The label has existed for a long time and has grown to be a well-recognized brand. How well the label works to influence consumption is something worth investigate more closely. Since the ecolabeled food are generally more expensive to produce, and thus get a higher market price, consumers must have a desire to pay the higher price. The purpose of this thesis is to examine whether the willingness to pay actually exists among students. The included theories are income elasticity, price elasticity, external effects and nudging. These together with previous research have discussed the factors concerning consumers behavior. A survey has also been conducted to examine students knowledge concerning the ecolabel Krav, and to test their willingness to pay for selected conventional and Krav labelled groceries. In addition to the survey, information has been collected through an email correspondence with the store manager at Maxi ICA Stormarknad Linköping to get information about possible strategies the grocery store use. The study shows that consumers are well informed about the existence of Krav as an ecolabel, but the knowledge is poor regarding the work Krav is performing and the purpose of it. We have generally observed that there are fewer individuals choosing the ecolabel Krav over conventional, the result differs between groceries. We have observed several connections regarding the factor income, the higher income ranges seem to be a synonym with the highest willingness to pay for Bregott. For the eggs, we cannot see any clear connection between the higher income ranges and the higher willingness to pay. Another factor that has high impact on the willingness to pay is the price, when a bigger price difference between conventional and Krav groceries exist, this results in a connection that more individuals chose the conventional option. Individual preferences of ecolabels show that a certain awareness exist, but that there is a difference in awareness and action. Which previous research strengthens. Preferences does not determine consumption in all cases, instead price seems to be the deciding factor. This can be based on the selected population which are students.
|
624 |
HR-transformationens inverkan på HR-personalVestergård Nielsen, Maja, Bard, Ida January 2019 (has links)
Syftet med denna studie är att undersöka om HR-personal upplever stress i förhållande till en HR-transformation. De frågeställningar som applicerades på uppsatsen innefattade; resultatet av HR-transformationen, vilka svårigheter den kunde medföra HR-personalen samt hur HRtransformationen inverkade på deras psykosociala arbetsmiljö med fokus på stress. Studien genomfördes med hjälp av sex respondenter som arbetar på HR-avdelningar och som i någon mån varit med om en HR-transformation. Insamling av data utgick från semi-strukturerade intervjuer och analyserades genom tematisk analys. Det som framkommit av resultatet är att hälften av respondenterna upplevde stress i relation till HR-transformationen. Resultatet av HR-transformationen blev ett verksamhetsnära stöd, synlighet i verksamheten, ett bra kollegialt stöd och att HR-perspektivet fanns med i strategiska beslut. Svårigheterna som uppstod var otydlighet i förändringsprocessen, att det var tidskrävande och att arbeta enligt de nya kraven. Förvirringen kring nya arbetssätt, otydlig arbetsfördelning vid implementeringen och ett outtalat krav att ständigt vara tillgänglig för verksamheten var faktorer som bidrog till upplevd stress. / This study´s purpose is to investigate whether HR staff experience stress relating to an HR transformation. The issues applied to the essay included; the result of the HR transformation, what kind of difficulties it could cause the HR staff, along with how the transformation affects their psychosocial working environment with focus on stress. The study was performed with the help of six informants, who is currently working in an HR department and have in some form participated in an HR-transformation. Data collection was based on semistructured interviews and analyzed with a thematic method. The result showed that half of the informants experienced stress relating to the HR transformation. The HR-transformation resulted in close operational support, visibility in the business, good collegial support and that the HR perspective was included in strategic decisions. Difficulties that arose were ambiguity in the process of change and that the process was time-consuming and working with the new requirements. Confusions about new working methods, unclear division of labor at implementation and an unspoken requirement for constant availability for the business were factors that contributed to perceived stress.
|
625 |
Arbetsmiljön i förskolan : En kvalitativ studie om förskollärares upplevelse av sin arbetsmiljö / Work Environment in preschool : A qualitative study of the pre-school teachers´experience of their work environmentHultgren, Emma January 2019 (has links)
Background: High demands are being placed on the preschool teacher in the preschool profession today. The conditions why preschool teachers' should be able to offer a good pedagogical activity is the work team's ability to cooperate together and also a pleasant working environment. Objective: This study aims to increase knowledge of preschool teachers' experiences of their work environment, how it affects them and what is perceived to promote a good working climate. Method: The study was conducted with qualitative interviews of six preschool teachers in the same municipality. The only requirement was that all preschool teachers were legitimized. Results: The analysis resulted in three categories: Preschool's everyday life, physical working environment and psychosomatic work environment. The result of these categories is that preschool teachers' experienced increased work tasks, large children's groups and a lack of time, which resulted in the workload being perceived as high This affects the preschool teachers' satisfaction in the work in the form of stress and a feeling of inadequacy. Despite a high workload in the profession, the result shows that all preschool teachers' felt that they had chosen the right occupation in view of the freedom of work and the children's contributing joy. Conclusions: The conclusions of this study shows that there are high demands on preschool teachers' today, but that the joy for the work and the preschool children is what contributes to the preschool teachers still remaining in the profession. / Mycket talar för att det idag ställs höga krav på förskolläraren i förskolläraryrket. Grunden för att förskollärarna ska kunna erbjuda en god pedagogisk verksamhet är beroende av arbetslagets förmåga att samarbeta tillsammans och att en trivsam arbetsmiljö råder på arbetsplatsen. Syftet med studien är att öka kunskapen om förskollärares upplevelser av sin arbetsmiljö, hur det påverkar dem och vad som upplevs främja ett gott arbetsklimat. Studien genomfördes med hjälp av kvalitativa intervjuer, där sex förskollärare i samma kommun intervjuades. Kravet i studien var att deltagarna var legitimerade förskollärare. Resultatet av förskollärarnas upplevda arbetsmiljö visar att det råder höga krav på förskollärarna idag. Förskollärarna upplevde ökade arbetsuppgifter, stora barngrupper och brist på tid vilket resulterade i att arbetsbelastningen upplevdes som hög. Detta påverkade förskollärarnas tillfredställelse i arbetet i form av stress och en känsla av otillräcklighet. Vidare visade resultatet att en positiv inställning, ett bra samarbete och möjligheten till egen utveckling gynnar både förskollärarens arbetsglädje och arbetsklimatet i verksamheten. Trots en hög arbetsbelastning i yrket visar resultatet att samtliga förskollärare kände att de valt rätt yrke på grund av arbetets frihet och barnens avsmittande glädje. Slutsatserna av studien visar att det råder höga krav på förskolläraren i förhållande till de upplevda resurserna. Den positiva inställning i arbetet och förskollärarens inflytande över sin arbetssituation kan betraktas som gynnande för både arbetsglädjen och arbetsklimatet. Slutsatsen av studien visar att glädjen för arbetet och barnen är det som bidrar till att förskollärarna fortfarande finner motivation i yrket.
|
626 |
Optimering av personal- och lönesystemet Primula vid Språk- och litteraturcentrum vid Lunds universitet / Optimization of the staff management system Primula at Centre for Language and Literature at Lund UniversityLara, Roberto January 2019 (has links)
The purpose of the thesis project has been to improve the use of personnel and administrative system at the Center of Languages and Literature (SOL) at Lund University. By using a combination of quantitative and qualitative methods, data has been identified and divided into the first three steps of the DMAIC methodology. Define phase highlights the requirements needed for work with the system. Measure phase and the used of process-based system model (PBSM) identified problem processes or resources for work improvement. The analysis phase highlighted the need for a process owner who can drive improvement work from within the organization with support from the management. Process owner as improvement proposals means a systematic and strategic work at a higher organizational level that can support Center of Languages and Literature and other stakeholders. The process owner's role responds to the thesis project's goal which was to structure and simplify Primula's work; clarify roles and tasks and increase transparency in the system. / Syftet med examensarbetet har varit att förbättra möjligheterna för de anställda att användadet personal- och administrativa systemet på SOL-centrum vid Lunds Universitet. Genom enkombination av kvantitativa och kvalitativa metoder har data identifierats och indelats enligtde tre första stegen inom DMAIC-metoden; Define-fasen synliggör de krav som finns för attjobba med systemet. Measure-fasen och tillämpningen av den processbaseradesystemmodellen identifierade problemprocesserna och resurser till förbättringsarbete. Analysfasenlyfte behovet av en processägare som kan driva förbättringsarbete inifrån organisationenmed stöd från ledningen. Processägare som förbättringsförslag innebär ett systematisk och strategiskt arbete på enhögre organisatorisk nivå som kan stödja SOL-centrum och andra intressenter.Processägarens roll svarar på examensarbetets mål, som var att strukturera och förenkla arbetei Primula, tydliggöra roller och arbetsuppgifter samt öka transparensen i systemet.
|
627 |
”Att vara lärare är roligt – men man känner aldrig att man räcker till!” : En kartläggning av gymnasielärares uppfattningar om sitt yrkePekkari, Annika January 2019 (has links)
Under år 2015 genomförde en forskargrupp vid Luleå tekniska universitet en landsomfattande undersökning av gymnasielärares arbetsvillkor. Undersökningen bestod av 57 kvantitativa- och två kvalitativa delfrågor (Parding, m. fl., 2018). Den här undersökningen baseras på kvalitativ tolkning av 1.443 gymnasielärares öppna svar på de två öppna kvalitativa del-frågorna. Studien avser att identifiera faktorer som de offentlig- och aktiebolagsanställda gymnasielärarna anser utgör såväl möjligheter som hinder och utmaningar i deras yrke avseende arbetsmiljö och arbetsvillkor. Studien avser även att studera huruvida det föreligger skillnader och/eller likheter mellan gymnasielärares uppfattningar utifrån huvudmannaskap och vilka faktorer som påverkar gymnasielärarnas beslut att stanna respektive lämna yrket. För att bättre förstå och förklara studiens resultat nyttjas Robert Karasek och Töres Theorells (1990) två- och tredimensionella modeller avseende psykosocial arbetsmiljö. Resultatet tyder på att det råder en utbredd samstämmighet kring flertalet uppfattningar om yrket bland såväl offentlig- som aktiebolagsanställda gymnasielärare. Av resultatet framgår att majoriteten av gymnasielärarna, oavsett huvuvdman, upplever kommunaliseringen, friskole-reformen, de högt ställda kraven, de administrativa arbetsuppgifterna och bristen på kring-personal i skolan som yrkets största hinder. Vidare framgår det att de flesta gymnasielärare anser att lönenivån, yrkets status och bristande socialt stöd från skolledare utgör hinder i deras arbete. De anser därtill att det är inom dessa områden som de viktigaste förbättringsmöjlig-heterna finns och faktorerna anges samtidigt som skäl till att lämna yrket. Gymnasielärarna efterfrågar dessutom mer kompetensutveckling och samverkan i allmänhet och inom det egna undervisningsämnet i synnerhet. Merparten av gymnasielärarna anser att undervisningen är det bästa med yrket och är anledningen till att de stannar kvar i yrket. Av resultatet kan inte tydliga skillnader skönjas mellan offentlig- och aktiebolagsanställda gymnasielärares upp-fattningar kring yrket. De skillnader som kan skönjas i resultatet kan snarare tolkas bero på den enskilde gymnasielärarens specifika arbetssituation än på huvudmannaskap. Resultatet stödjer Karasek och Theorells (1990) teorier om att den psykosociala arbetsmiljön påverkas av gymnasielärarnas upplevelse av krav och kontroll i det egna arbetet och socialt stöd från ledare och kollegor. / During the year of 2015, a research group at Luleå University of Technology conducted a nationwide survey of upper secondary school teachers' working conditions. The study consisted of 57 quantitative- and two qualitative sub-questions (Parding, et al., 2018). This study is based on qualitative interpretation of 1,443 upper secondary school teachers' open answers to the two open qualitative sub-questions. The study intends to identify factors that public- and private sector employed upper secondary school teachers consider to be opportunities, obstacles and challenges in their profession, in regards of work environment and working conditions. The study also intends to study whether there are differences and/or similarities between public- and private sector employed upper secondary school teachers' perceptions about their work situation. Moreover the study intends to study what factors affect the upper secondary school teachers' decision to stay or leave the profession. In order to better understand and explain the study's results, Robert Karasek and Töres Theorells (1990) two- and three dimensional models regarding psychosocial work environment are used. The result suggests that there is widespread consensus among the public- and the private sector employed upper secondary school teachers’ perceptions of the profession. The result shows that the majority of upper secondary school teachers experience the municipalization, the free-school reform, the high demands, the administrative tasks and the lack of staff in the school as the greatest obstacle to the profession. Furthermore, most of the upper secondary school teachers in this study consider that the salary level, the profession's status and lack of support from school leaders constitute obstacles in their work. They also consider that it is in these areas that the most important improvement opportunities exist, but also constitute reasons for leaving the profession. The upper secondary school teachers also demand more skill development and collaboration in general and within their own teaching subject in particular. Most of the upper secondary school teachers indicate that teaching is the part of the profession that is the profession's main merit and is the reason why they stay in the profession. In the result, no clear differences can be discerned between public and private sector upper secondary school teachers' perceptions of the profession. The differences that can be discerned in the result can rather be interpreted due to the specific work situation of the individual upper secondary school teacher than to the management. The result supports Karasek and Theorells (1990) theories that the psychosocial work environment is influenced by the upper secondary school teachers' experience of demand and control at work and social support from leaders and colleagues. During the year of 2015, a research group at Luleå University of Technology conducted a nationwide survey of upper secondary school teachers' working conditions. The study consisted of 57 quantitative- and two qualitative sub-questions (Parding, et al., 2018). This study is based on qualitative interpretation of 1,443 upper secondary school teachers' open answers to the two open qualitative sub-questions. The study intends to identify factors that public- and private sector employed upper secondary school teachers consider to be opportunities, obstacles and challenges in their profession, in regards of work environment and working conditions. The study also intends to study whether there are differences and/or similarities between public- and private sector employed upper secondary school teachers' perceptions about their work situation. Moreover the study intends to study what factors affect the upper secondary school teachers' decision to stay or leave the profession. In order to better understand and explain the study's results, Robert Karasek and Töres Theorells (1990) two- and three dimensional models regarding psychosocial work environment are used. The result suggests that there is widespread consensus among the public- and the private sector employed upper secondary school teachers’ perceptions of the profession. The result shows that the majority of upper secondary school teachers experience the municipalization, the free-school reform, the high demands, the administrative tasks and the lack of staff in the school as the greatest obstacle to the profession. Furthermore, most of the upper secondary school teachers in this study consider that the salary level, the profession's status and lack of support from school leaders constitute obstacles in their work. They also consider that it is in these areas that the most important improvement opportunities exist, but also constitute reasons for leaving the profession. The upper secondary school teachers also demand more skill development and collaboration in general and within their own teaching subject in particular. Most of the upper secondary school teachers indicate that teaching is the part of the profession that is the profession's main merit and is the reason why they stay in the profession. In the result, no clear differences can be discerned between public and private sector upper secondary school teachers' perceptions of the profession. The differences that can be discerned in the result can rather be interpreted due to the specific work situation of the individual upper secondary school teacher than to the management. The result supports Karasek and Theorells (1990) theories that the psychosocial work environment is influenced by the upper secondary school teachers' experience of demand and control at work and social support from leaders and colleagues.
|
628 |
”Jag hade kunnat fortsätta jobba dygnet runt och jag hade säkert inte blivit färdig i alla fall” : En studie om enhetschefers arbetsmiljö i kvinnodominerad kommunal verksamhetSedig, Emmelie January 2019 (has links)
De senaste decennierna har chefers arbetsförhållanden i den kvinnodominerade offentliga sektorn genomgått betydande förändringar, att cheferna exempelvis blivit tilldelade fler ansvarsområden i form av kostnads- och effektiviseringsansvar. Senare har det visat sig att chefer i kvinnodominerade yrken har en bristande arbetsmiljö, detta på grund av höga arbetskrav och en hög grad av påfrestningar i arbetet. I samråd med en kvinnodominerad kommunal verksamhet har jag fått uppdraget att i denna studie genomföra en uppföljande undersökning om enhetschefernas upplevelser av sin organisatoriska och sociala arbetsmiljö utifrån krav, kontroll och stöd i arbetet. Denna studie undersöker även hur upplevelserna av arbetsmiljön förstås utifrån ett genusperspektiv. Studien har ett abduktivt angreppssätt och empiriinsamlingen har skett genom sju kvalitativa semistrukturerade intervjuer. För att analysera det empiriska materialet har tematisk analys tillämpats. Resultatet har analyserats med hjälp av Karasek och Theorells (1990) krav-kontroll-stödmodell, Connell och Pearses (201) synsätt på genus som socialt konstruerat samt Ackers (1990) synsätt på att genus produceras i organisationer genom genusskapande processer. Resultatet visar att enhetscheferna arbetar i en verksamhet som är gränslös, detta genom att arbetsuppgifterna som tillhör arbetet aldrig tar slut. Inom ramen för enhetschefernas arbete förekommer variationer i upplevelsen av arbetsmiljön, vilket tyder på att förmågan eller möjligheten att sätta gränser i arbetet blir viktigt. Föreställningar om skillnader mellan manliga och kvinnliga egenskaper har betydelse för hur enhetscheferna upplever sin arbetsmiljö. Detta genom att resultatet visade att enhetscheferna upplever att kvinnor är sämre på gränsdragningar och att kvinnor inte respekteras av arbetsgivaren när de sätter gränser i arbetet i lika hög utsträckning som män. / During the recent decades, managers’ working conditions in the Swedish women dominated public sector have undergone important changes. For example, managers’ responsibilities have been expanded to contain more responsibilities of costs and efficiency. Later, it has been found that managers in professions dominated by women have a lack of sustainable working environment, caused by high job demands and a high degree of work strains. In consultation with a dominated municipal function in northern Sweden, I have been commissioned to investigate how first line managers experience their organizational and social work environment (psychosocial work environment) in this study, based on job demands, job control and social support. This study also investigates the work environment out of a gender perspective. The study has an abductive approach and the empiricism have been collected with qualitative semi structured interviews, where the number of interviews was seven. Thematic analysis has been devoted and the results have been analyzed by using Karasek and Theorell’s (1999) job demand-control-support model, Connell and Pearse’s (2015) idea of gender as socially constructed, and Ackers (1990) idea that gender is created in organizations through gender creating processes. The result shows that the first line managers are working in a municipal function that are boundless, which means that the work tasks never run out. Within the frames of the managers’ work there are variations in the experiences of the work environment. The result shows that the ability and possibility of setting boundaries in their work are important. The imagination of differences between male and female behavior are important for how the first line managers experience their work environment. The results also show that the first line managers experience that women are not as god as men to set boundaries in their work, and that women are not respected by the employer equally as men when it comes to set boundaries.
|
629 |
Krav i markanvisningstävlingar / Demands in land allocation competitionsHansson, Linda, Singmo, Anna January 2019 (has links)
Det är endast mark som ägs av kommunen som kan markanvisas och när kommunen markanvisar finns det olika förfaranden som de kan välja att använda sig av; ett av dessa förfaranden är markanvisningstävlingar. Oftast gäller det speciella områden där kommunen har en vision och grundidé om hur området ska utformas. Kommunen sätter ihop ett tävlingsprogram och låter byggherrarna utforma sina bidrag som sedan bedöms av kommunen efter de uppsatta kraven i tävlingsprogrammet. Studiens syfte är att undersöka hur Sveriges kommuner utformar sina markanvisningstävlingar samt klargöra vilka typer av krav som kommunerna ställer på byggherrarna i tävlingsprogrammen för markanvisningen. Sveriges 290 kommuner har kontaktats varav 200 stycken har svarat på frågan om de använder sig av markanvisningstävlingar eller ej. Undersökningen visar att 43 kommuner har genomfört markanvisningstävlingar från 1 januari 2015 och framåt. Totalt sett har 57 stycken tävlingsprogram granskats. Vidare visar resultatet av undersökningen att kommunerna ställer en rad olika typer av krav, vissa mer specificerade än andra. Resultatet visar också att kommunerna ställer krav som går utöver deras befogenheter, alltså att de bryter mot särkravsförbudet i 8 kap. 4 a § PBL. Utifrån resultatet kan slutsatsen dras att kommunerna strävar i samhällsbyggnadsprocessen att uppnå hållbarhetsmålen. I arbetet med detta ställer kommunerna höga krav på att bebyggelsen ska bidra till en god bebyggd miljö samt en modern hållbarhetsstad. / Land allocations can only be performed by the Swedish municipalities on the land they themselves own. When the municipalities design a land allocation, they have different types of procedures to choose from. One of these is called land allocation competition, when chosen its often for an area which the municipality already have formed a vision regarding what it should become. A competition program is created with certain demands set by the municipality, following the developers create a design for the area and present this. Subsequently the municipality consider the designs and choses the one which falls best in line with the competition program. The aim of the study is to investigate how the Swedish municipalities frame the land allocation competitions, and which types of demands they outline in the competition programs. All 290 Swedish municipalities were contacted and 200 of them responded on whether they use land allocation competitions, in total 43 municipalities use such. The study only contains land allocation competitions that have been completed after January 1st, 2015. A total of 57 land allocation competitions have been examined.The result of the study shows that the Swedish municipalities requires different types of demands, some more specified than others. It can also be shown that demands are outlined which extends beyond such defined in the Swedish constitutional law and the planning and building act. In conclusion, municipalities strive to reach goals of sustainable development in the process of building a city. Municipalities demands that exploitation contribute to a sustainable urban planning and design.
|
630 |
Potentiella ledarskapsutmaningar ur ett moraliskt stressperspektiv vid implementering av autonoma vapensystem : Krav och påverkan / Potential leadership challenges from a moral stress perspective when implementing autonomous weapon systems : Demands and impactsMalmborg, Karolina January 2019 (has links)
The purpose of this study was to gain a greater understanding of potential challenges from a moral stress perspective that Swedish military leaders can face when implementing autonomous weapons systems. Two questions were asked to investigate this: what demands may arise and how can leaders be impacted? The study was conducted as a literature study and data from nine peer reviewed articles and a research report from the Swedish Defense Research Institute were analyzed via thematic analysis. The result seems to show that the lack of control, the lack of trust and difficulty in demanding responsibility from an autonomous weapon system creates moral leadership challenges. Without control over the autonomous weapon system, the consequences of its actions risk going against the leader's moral and this creates problems with how leadership can and should be conducted. The study also seems to show that autonomous weapon systems can lead to a moral impact on leaders, since autonomous weapon systems risk leading to increased distancing and risking contributing to increased violence. Given the moral leadership challenges and the moral influence made visible in this study, there seems to be a great risk of moral stress and even moral injury if autonomous weapon systems are used for actions that go against the leader's morality.
|
Page generated in 0.5946 seconds