11 |
En resa genom kunskapsvärldar : En intervjustudie om SO-lärares beskrivningar av kunskap i relation till läroplanens formulerade kunskapsformer / A journey through worlds of knowledge : a qualitative interview study about teacher descriptions of knowledge in relation to the curriculum's formulated forms of knowledgeDanielsson, Marcus January 2021 (has links)
Denna studies syfte är att öka kunskapen om SO-lärares (samhällsorienterande ämnena) beskrivningarav kunskap och att undersöka hur dessa relaterar till läroplanens utvidgade kunskapsbegrepp, vilketuttrycks som att kunskapsformerna fakta, förståelse, färdighet och förtrogenhet ska förutsätta varandraoch balanseras i undervisningen. Kunskapsbegreppet har en lång historik inom filosofin men är relativtoutforskat i didaktiska sammanhang, vilket kan te sig motsägelsefullt. Kvalitativa intervjuergenomfördes på 10 verksamma SO-lärare och en kvalitativ innehållsanalys valdes som analysmetod. Resultaten visade att lärare har svårt att formulera en egen kunskapssyn när de tillfrågas, men kanutförligt beskriva hur den tar sig uttryck i praktiken genom didaktiska val. Lärarna beskrev enprogression i kunskapsformerna, i betydelsen att faktakunskaper ses som grundläggande ochnödvändiga för att sedan kunna fortsätta att fördjupa förståelsen och slutligen kunna använda sig avkunskaper (färdigheter). Kunskapsformen förtrogenhet var bekant hos lärarna, men svårt att definieraoch förklara vad det betydde, samt ge exempel på vad det kunde innebära i lärarnas praktik. Analysen synliggjorde även fyra epistemiska teman som lärarna förhöll sig till när de talade omkunskap: Kunskap som auktoritet, utbildning, bildning och identitet. Sammanfattningsvis kan sägas attkunskap som auktoritet och utbildning genomsyrade lärarnas planering och bedömning av kunskap,medan kunskap som bildning och identitet gavs ett större utrymme när lärarna undervisade. Möjligavägar för att beskriva och synliggöra lärares kunskapssyner och hur de kan förhålla sig tillkontextuella förutsättningar och den faktiska klassrumsmiljön diskuteras i slutet av uppsatsen.
|
12 |
Reflekterande slöjd med fokus på skrivandeVikström, Per January 2005 (has links)
<p>Syftet med denna studie har varit att se om elever genom att skriva bättre förstår vilka kunskaper de får i slöjden, vilka arbetsmetoder slöjdlärarna använder för att eleverna ska reflektera och om det är möjligt att arbeta ämnesövergripande för att eleverna ska reflektera. Metoder som använts för att få fram resultatet är litteraturstudier, intervjuer och erfarenheter från tidigare projektarbete. Resultatet visar att elever genom att skriva om slöjdarbetet bättre förstår vilka kunskaper de egentligen får och därigenom kan generalisera dessa till andra sammanhang. Tiden i slöjdsalen är för kort för att elever ska hinna med att skriva om slöjdandet. Samtliga intervjuade slöjdlärare har arbetat med olika metoder för elevers reflektion. Enligt resultatet är det för lärare svårt att motivera för elever varför de ska skriva om slöjden. De intervjuade upplever även att andra lärare själva vill bestämma om sin lektionstid och om vad eleverna ska skriva om. I Lpo-94 framläggs fyra kunskapsformer dessa är: fakta, förståelse, färdighet och förtrogenhetskunskaper. Lpo-94 föreskriver att lärare ska arbeta ämnesövergripande, annan litteratur belyser värdet av helhetsundervisning för att elever ska tillgodogöra sig dessa kunskapsformer. Genom detta framstår ett ämnesövergripande samarbete ute i skolorna som självklart. </p>
|
13 |
Reflekterande slöjd med fokus på skrivandeVikström, Per January 2005 (has links)
Syftet med denna studie har varit att se om elever genom att skriva bättre förstår vilka kunskaper de får i slöjden, vilka arbetsmetoder slöjdlärarna använder för att eleverna ska reflektera och om det är möjligt att arbeta ämnesövergripande för att eleverna ska reflektera. Metoder som använts för att få fram resultatet är litteraturstudier, intervjuer och erfarenheter från tidigare projektarbete. Resultatet visar att elever genom att skriva om slöjdarbetet bättre förstår vilka kunskaper de egentligen får och därigenom kan generalisera dessa till andra sammanhang. Tiden i slöjdsalen är för kort för att elever ska hinna med att skriva om slöjdandet. Samtliga intervjuade slöjdlärare har arbetat med olika metoder för elevers reflektion. Enligt resultatet är det för lärare svårt att motivera för elever varför de ska skriva om slöjden. De intervjuade upplever även att andra lärare själva vill bestämma om sin lektionstid och om vad eleverna ska skriva om. I Lpo-94 framläggs fyra kunskapsformer dessa är: fakta, förståelse, färdighet och förtrogenhetskunskaper. Lpo-94 föreskriver att lärare ska arbeta ämnesövergripande, annan litteratur belyser värdet av helhetsundervisning för att elever ska tillgodogöra sig dessa kunskapsformer. Genom detta framstår ett ämnesövergripande samarbete ute i skolorna som självklart.
|
14 |
Att vara ett steg före eller efter : Äldre anhörigvårdares erfarenheter av kunskapsbehov / To be one step before or to lag behind : Elderly Family Caregivers’ experiences of Need for knowledgeJohansson, Mona January 2010 (has links)
I Sverige har antalet äldre ökat de senaste årtiondena. Ju äldre människor blir desto vanligare blir förekomsten av sjukdomar och funktionshinder. Vårdplatserna inom både slutenvård och särskilt boende har blivit färre och uppskattningsvis vårdas 250 000 personer i hemvård idag. Denna utveckling innebär att den närstående, som är anhörigvårdare i hemmet har en betydelsefull roll. Syftet med denna studie är att beskriva anhörigvårdarens erfarenheter av kunskapsbehov för att ge omsorg och vård till sin make/maka med långvarig sjukdom och/eller funktionshinder i hemmet. Studien baseras på intervjuer, som gjordes med anhörigvårdare dels genom en fokusgrupp med fyra deltagare, dels genom fyra individuella intervjuer, det vill säga sammanlagt åtta informanter. Intervjumaterialet har bearbetats med hjälp av kvalitativ innehållsanalys. Studien pågick under åren 2009-2010. I resultatet framkom fem huvudkategorier: Behov av kunskap om: sjukdomen och dess konsekvenser, hur man behärskar komplexa situationer, regelverk och stödfunktioner, praktisk personlig vård samt kunskap om anhörigvårdarens egen hälsa. Studien visar också vilka metoder anhörigvårdaren använder för att skaffa sig kunskap. Anhörigvårdaren efterfrågar framförallt individuell praktisk handledning samt kunskap som ger handlingsberedskap för att förstå behov av helhetsvård och hantera nya situationer. I diskussionen har jag valt att belysa vilken slags kunskap anhörigvårdaren behöver för att ge vård och omsorg till sin make/maka. Jag diskuterar även anhörigvårdarens syn på sin utsatthet och ensamhet, hur tillvaron kan hanteras samt vilka möjligheter till återhämtning som finns. / In Sweden the number of elderly people has continually increased during the last decades. The older the person grows the more frequent the rate of illness and functional disability. The number of beds in both hospital care and municipality care has been reduced and about 250 000 persons receive domestic care today. This means that relatives who are caregivers play an important role in today’s society. The aim of this study is to describe the caregiver’s experiences and the need for knowledge in order to give care at home to a spouse suffering from a long-term illness and/or a disability. Interviews with family caregivers were made partly through a focus group with four participants and partly through four individual interviews - in all eight informants. The interviews have been processed according to content analysis. The study was undertaken in the period 2009-2010. The result can be divided into five main categories. 1. Need for knowledge concerning the sick spouse’s illness and its consequences. 2. Need for knowledge in handling complicated situations. 3. Need for knowledge about regulations and care given by the municipality. 4. Need for knowledge in practical individual care. 5. Need for knowledge concerning the caregiver’s own health. The study also shows the methods used by the caregiver to acquire knowledge. Above all, the caregiver requests individual practical guidance and knowledge in order to understand and cope with new situations. In the discussion I have chosen to illustrate what kind of knowledge the caregiver needs in order to care for his/her spouse. I also discuss the caregiver’s view on his/her vulnerability and loneliness, how one can cope with one’s life situation and what possibilities there are for recovery.
|
15 |
Handen och tanken : en studie om hur handen och hjärnan samverkarHedén, Angelika, Young, Sabine January 2018 (has links)
Syftet med vårt arbete är att få kunskap om hur hjärnan och handen samspelar. Vi vill visa att det finns en påverkan på hjärnans utveckling genom att arbeta med händerna. Till vår hjälp har vi läst forskningslitteratur och annan litteratur för att kunna bevisa våra teorier. Vi har även gjort ett antal intervjuer med andra slöjdlärare samt elever för att ta reda på vad de har för uppfattning om ämnet slöjd. Resultaten av våra intervjuer visar på att slöjdämnet inte alltid är så självklart, att det är svårt att sätta ord på varför vi har slöjdundervisning i skolan. Både lärare och elever har ibland svårt att argumentera för ämnet. Lärarna pratar mycket om den tysta kunskapen som eleverna får med sig och lägger stor vikt vid det kreativa förhållningssättet i slöjdundervisningen medan eleverna mestadels tror att slöjdämnet handlar om att få lära sig hantverket såsom exempelvis hanteringen av verktyg och maskiner. Slutsatsen av vårt arbete visar på att det finns effekter på hjärnans utveckling genom handens arbete. Det sker ett ständigt samspel mellan handen och hjärnan som också bidrar till bland annat förbättrad läs- och skrivförmåga, koncentrationsförmåga och arbetsprestation.Vi vill genom vårt arbete även upplysa andra om varför det är viktigt att vi bevarar våra djupt rotade hantverkskunskaper.
|
16 |
En evidensbaserad missbruksvård? : Om kunskapsanvändning och kunskapsutveckling i socialtjänstens missbruksvård / An evidence-based substance use treatment? : Knowledge use and knowledge development in social services substance use treatmentDravegård, Malin January 2021 (has links)
Syftet för denna studie var att få ökad förståelse för hur socialarbetare inom socialtjänsten resonerar gällande val av insatser för personer med missbruksproblem med fokus på användningen av olika kunskapsformer samt hur möjligheterna till lärande och kunskapsutveckling i arbetet ser ut. Studiens metodologiska utgångspunkter var hermeneutik med fenomenologisk inspiration och kvalitativ ansats. Semistrukturerade intervjuer genomfördes med fem socialarbetare. Den teoretiska utgångpunkten för denna studie var Säljös sociokulturella teori. Resultatet visade att intervjupersonerna sammanväger olika former av kunskap för att besluta om insatser till personer med missbruk. Främst framträdde klientens perspektiv som kunskap och den professionella erfarenheten, följt av Socialstyrelsens nationella riktlinjer. Resultatet visade även att det finns brister i uppföljningssystem och tillgång till forskning som hämmar kunskapsutveckling. Resultatet presenterade lärotillfällen i samspel med andra professionella, fortbildning, bättre system för uppföljning och tillgång till forskning som möjligheter till kunskapsutveckling. Slutsatser som kan dras är att intervjupersonerna uppfyller socialtjänstens mål om en evidensbaserad praktik då de arbetar enligt riktlinjemodellen. Andra slutsatser är att verksamheter i det sociala arbetet bör få bättre tillgång till system för uppföljning av arbetet och åtkomst av forskning samt att verksamheter bör omorganisera sin ekonomi för att tillåta mer fortbildning. Verksamheter bör även aktivt arbeta med medarbetarenkäter och undersökningar kring vad socialarbetarna upplever att de behöver för att utveckla sin profession och verksamheterna, till fördel i grupp utifrån studiens teoretiska utgångspunkt. En sista slutsats är att betrakta Säljös begrepp appropriering som en del av den professionella kunskapen, en kunskap om att välja ut relevanta delar till en problemlösande helhet, som är högst betydelsefull för evidensbaserad praktik och det professionella arbetet.
|
17 |
Att kunna blanda ihop för att förstå hur det hänger ihop : När mellanstadieelever analyserar komplexa samhällsfrågor med hjälp av en visuell modell / Mixing it up : young pupils analyzing wicked problems using a visual model.Bäuml, Caroline, Carlander Gustafsson, Hanna January 2022 (has links)
Syftet med denna studie är att utveckla en fördjupad förståelse kring möjliggörande och hindrande faktorer för elevers analysförmåga om en samhällsfråga i relation till en visuell modell. Närmare bestämt är frågeställningarna hur elevers förståelse av innehåll respektive en visuell modell, i detta fall ett punktdiagram, påverkar mellanstadieelevers analysförmåga i en samhällsfråga. Vi valde också att använda kunskapsformerna episteme, techne och fronesis för att identifiera hur och om eleverna använder sitt kunnande i innehållskunskaper, teknisk förståelse av modellen och förmåga att analysera en samhällsfråga. 24 elever i årskurs 6 deltog i studien och två forskningslektioner studerades där eleverna deltog i såväl helklassdiskussion som i gruppdiskussioner. Materialet bestod av filmat, ljudinspelat, transkriberat material från forskningslektionerna, samt skriftligt material i form av elevernas för- och eftertest. En textanalys gjordes på materialet och resultatet delades in i tre kategorier – elevernas förståelse för innehållet respektive modellen samt elevernas förmåga att analysera – och slutligen identifierades flera teman under respektive kategori. Vi använde oss av variationsteori och design based research för att slutligen göra en tematisk analys av innehållet. Resultaten av denna studie har diskuterats i form av möjliggörande och hindrande faktorer för att eleverna ska kunna analysera komplexa samhällsfrågor med hjälp av en visuell modell. Möjliggörande faktorer för eleverna att kunna analysera svåra samhällsfrågor var att ta hjälp av aktuella händelser, men att läraren behöver vara medveten om att det styr eleverna. Vidare var att explicit peka på mönster och avvikelser, hålla mängd och jämförelser i fokus samt stötta eleverna till mer strukturellt baserade analyser möjliggörare för eleverna att ta sig an de svåra samhällsfrågorna. Hindrande faktorer för eleverna att kunna analysera svåra samhällsfrågor var bland annat osäkerhet kring kunskapsinnehållet, att missförstånd kring huvudbegreppen även påverkade övriga begrepp i diskussionen samt variabler som inte används. Även när modellen och diskussionen skapar en känsla av overklighet är hindrande för eleverna i sina analyser. Sammanfattningsvis ställde samhällsfrågan som undersöktes, sambandet mellan BNP och koldioxidutsläpp, höga krav såväl på elevernas epistemiska kunskaper samt technekunskaper och utmanade eleverna i deras fronesiska kunskaper, det vill säga att värdera och analysera ett komplext samhällsfenomen.
|
18 |
Konstverket som essä och tänkandets praktikerW., Helena Hildur January 2016 (has links)
This study sets out from an artistic workshop designed to investigate light, colour and spatiality. During the original event, a number of participants joined to collaborate by means of painting, dialogue and exercises in movement. From a presentation of the workshop (as determined in time and space), the text argues that the character of an artwork is essentially unfinished; an ongoing ”truth process”. Adopting lines of reasoning from philosophers Vilém Flusser and Theodor Adorno, I gain a first understanding of how the artwork could be reconstituted within the limits of a scientific essay. Once more turning to the workshop's course of events, I find experiences within the actual situation relating to abstract concepts such as ”spirit”, ”quality” and ”freedom”. Next, the text pays heed to Ludwig Wittgenstein's observation that human knowledge is gained and mediated by language-games of various kinds. The selected concepts are consequently tried out in expanded ”studio talks”, involving artists from different fields such as painter Matts Leiderstam, writer Robert Pirsig and sculptor Joseph Beuys. The operation allows me to single out some specific conditions pertaining to artistic dialogue, from which I seek transitions to philosophical discourse. The text briefly reviews three contemporary, art-based projects offering such discursive exchange: "haptiska blickar", "Thinking Through Painting" and "Freikörperkultur". Against this backdrop, I seek to articulate an understanding of knowledge-making which embraces artistically as well as philosophically grounded practises. I find support from philosophers John Dewey and Hans Larsson – Dewey characterizing the esthetic and intellectual faculties as complementary movements within the human mind, and Larsson propounding intuition as the unifying and superior form of thinking. Assenting to their views, I concludingly suggest methodical introspection as another field for discursive interchange between art and science. / Undersökningen tar sin början i en konstnärlig rumsgestaltning, vilken genomfördes i form av en workshop med flera deltagare. Workshopen innehöll flera olikartade metodiska element: måleri, rörelseövningar och samtal. Textens presentation av workshopen som en händelse, begränsad i tid och rum, följs av ett ställningstagande för det konstnärliga verkets karaktär av oavslutat ”sanningsskeende”. Med hjälp av filosoferna Vilém Flusser och Theodor Adorno inventeras förutsättningarna för ett återskapande av konstverket med den vetenskapliga essäns medel. Därefter återvänder jag till workshopen för att följa dess händelseförlopp, och finner då att erfarenheterna i situationen förbinder sig med abstrakta begrepp som ”ande”, ”kvalitet” och ”frihet”. I nästa övergång tar texten fasta på Ludwig Wittgensteins iakttagelse, att mänskligt kunskapande försiggår och förmedlas genom olika slags språkspel. De tre begreppen prövas därför först i ett utvidgat ”ateljésamtal”, vilket också inbegriper andra konstnärliga utövare – bland dem målaren Matts Leiderstam, författaren Robert Pirsig och skulptören Joseph Beuys. Texten belyser det konstnärliga samtalets särskilda förutsättningar, och söker härifrån öppningar mot filosofins samtal. I de samtida konstbaserade projekten "haptiska blickar", "Thinking Through Painting" och "Freikörperkultur" finner jag sådana dialoger mellan konstnärligt och filosofiskt grundade kunskapsformer. Mot bakgrund av dessa prövar jag – med stöd hos filosoferna John Dewey och Hans Larsson – att formulera en förståelse som omfattar helheten. Hos Dewey finner jag bilden av tänkandets skilda praktiker som komplementära riktningar i medvetandet. Därefter ansluter texten till Larssons syn på intuition som tänkandets fullbordan, och föreslår avslutningsvis metodisk introspektion som ännu ett möjligt fält för diskursiva utbyten mellan konst och vetenskap.
|
19 |
Skola på vetenskaplig grund : hur uppfattar lärare och skolledare att de kan realisera skollagens skrivning om vetenskaplig grund i skola och förskola / School based on scientific research : how do teachers and school leaders comprehend that they can realize the school law´s writing concerning scientific research in school and preschoolSjögren, Torun January 2014 (has links)
Den här uppsatsen undersöker ett antal attityder till skollagens skrivning att utbildningen skall vila på vetenskaplig grund med syftet att få en bättre förståelse för vilka förutsättningar och uppfattningar och vilket utgångsläge som finns för lagens implementering. Emperin har hämtats från en totalundersökning med en kvantitativ enkät som har skickats ut till skolledare och lärare i skola och förskola i en mindre kommun. Svarsfrekvensen för undersökningen är 40 %. Datan har sedan analyserats och visas som deskriptiv statistik. Uppsatsen har en fenomenologisk utgångspunkt. Resultatet visar att det överlag finns en positiv inställning till att använda forskning i skolan och förskola. Resultatet visar att samtal med kollegor är den största källan till forskning och att egen forskning är den källa som minst bidrar till en vetenskaplighet i skola och förskola. Studien visar att det som anses vara det största hindret för att använda forskning är tid och språkliga svårigheter. Undersökningen visar på en relativt låg vetenskaplig begreppsbas när det gäller kunskapsteorier och forskningsmetoder. Detta kan tyda på ett mindre utvecklat yrkesspråk. Diskussionens konklusion är att det kommer att fodras åtskilligt med ansträngning och kreativitet, både organisations- och kunskapsmässigt, för att skollagens skrivning skall kunna realiseras. / This paper investigates a number of attitudes to the formation of the Swedish School Law that education shall rest on a scientific base with the aim of getting a better understanding of which conditions and startingpositions these are for the implementing of the law. The basic data have been taken from a quantitative total survey which has been sent to school leaders and teachers on schools and pre-schools in a smaller commune. The response rate of the survey is 40 %. Then the data have been analysed and shown as descriptive statistics. The paper has a phenomenogical starting-point. The result shows that, generally, there is a positive attitude to using research in school and pre-school. The result indicates also that conversation with colleagues is the most important source of research and that one´s own research is the source that least contributes to scientific thinking in school and pre-schools. The study shows that what is considered to be the biggest obstacle for using research is lack of time and linguistic difficulties. The study points at a relatively low scientific base of conception concerning theories of knowledge and research methods. This can indicate a less developed professional language. The conclusion of the study is that much effort and creativity will be demanded concerning both organisation and knowledge in order to realize the formulation of the school law.
|
20 |
Vanans makt : Betydelsen av vana i praktiska verksamheter i naturenSvenning, Stephan January 2007 (has links)
AbstractOur life-experiences and our background form the way we act and the activities we are involved in. The overall purpose in this thesis has been to study what habits are to be found in different activities related to the outdoors and how these habits have been developed. Hopefully this work can contribute to a better understanding of the meaning of habits in our lives and thereby play a part in a further differentiated talk about habits and knowledge in society. The background and my theoretical approach has been three views of habits:In practice these patterns of habits are not separable so this approach should be seen as a way of making the development of habits clearer. Another purpose is to study how the following concepts can be related to habits: Reflection, master-apprentice, epistéme, techne, phronesis, interest and tacit knowledge. These habits and concepts constitute a background against which the results will be analyzed. The result originates from seven interviews with very experienced professionals. From the results of these interviews I have created short stories. This is a narrative method, a qualitative attempt that is built on life histories. In this case intention is to formulate an idea of how the way to different habits and knowledge are formed.The stories, i.e. the result, illustrates that all respondents, in one way or another, are affected by the social habit. The culture and the traditions that exist where you were born and where you live will influence habits, the way people think and what values they have creates circumstances for further development. The habit of action is also clearly described in the stories where experiences are an essential part of creating habits. To this habit of action, reflection must be added, a reflection related to the experienced actions. These reflections can help to develop and refine so new actions and challenges can be made. The stories also demonstrate that the relation master-apprentice develops habits. The apprentice learns from the master but the master also has the opportunity to learn by reflecting over why he or she acts in the way he or she does. The habit of knowledge by epistéme, techne and phronesis is also shown in the results. The dominating knowledge-form in these stories is techne, which can be described as know how. Phronesis, practical wisdom, can also be seen in some stories. The concept of phronesis is a question of doing the right thing at the right time considering3the unique situation thus the concept of phronesis involves an ethic dimension. Within the frames of phronesis signs of tacit knowledge can be seen, where the stories describe a kind of intuitive action. The result also indicates that interest is a major factor for creating habits and therefore interest is important for the development of knowledge.Finally I hope that this thesis can contribute to a deeper knowledge about habits and different kind of knowledge. My work can hopefully lead to a discussion or contribute to differentiation in the discussion about knowledge that is presented in today’s society. This is especially important to discuss in the university world where more and new knowledge is the foundation for development.Word for seeking: Habits, epistemology, forms of knowledge, reflection, master-apprentice, episteme, techne, phronesis, interest, and tacit knowledge.
|
Page generated in 0.051 seconds