11 |
La palabra secreta : cuentos fatales como alegoría literaria del mito del eterno retorno para el funcionamiento de lo fantásticoUgarelli Risi, Mariangela 31 August 2018 (has links)
Esta tesis explora el poco estudiado libro Cuentos Fatales de Leopoldo Lugones,
enfocándose en el eterno retorno de lo mismo en relación a las posibilidades de lo
fantástico. Si bien el autor es frecuentemente recordado no por su escritura sino por su
oscura historia y linaje, esto no desluce su trabajo, que debe ser apreciado por su valor. Se
plantea repensar los cuentos para entender que el hecho de que la colección obedezca a
ideas de la construcción del cuento fantástico clásico del siglo XIX no es un retroceso,
como cierta crítica ha pretendido enmarcarlo, sino una exploración de las posibilidades de
lo fantástico. Esto se logra mediante una repetición de temas, ideas y personajes,
descolocados de su contexto original, haciendo evidente la repetición que ya se evidencia
en las estructuras narrativas de los cuentos, las cuales son casi idénticas. Después de
plantear el contexto y marco teórico, se demostrará esto esquematizando las estructuras de
los relatos y, posteriormente, analizando cada uno de manera independiente, resaltando los
elementos iterados que pertenecen a sendas tradiciones. De este modo, se demostrará que
los espejos empleados por Lugones sirven como herramienta para reflexionar acerca de la
combinatoria de posibilidades de lo fantástico.
|
12 |
Mellan förstörelse och berättande : En filosofisk undersökning av narrativets kraft i det genusbaserade våldets efterdyningarAstervall, Elin January 2024 (has links)
The purpose of this thesis is to emphasize the significance of narrative in giving voice to survivors of gender-based violence, and in breaking the silence surrounding this issue – matters that statistical reports tend to overlook. The voices of survivors of gender-based violence are often disregarded or not heard in statistical reports, despite their significance for understanding and addressing it. Therefore, I seek to deepen our understanding of the consequences of gender-based violence by reading survivors’ narratives alongside a number of philosophical thinkers who are not typically read together, but whose work can contribute to a better understanding of the violence itself and the narration that arises in its wake, namely Adriana Cavarero, Susan J. Brison, Kelly Oliver, and María Lugones. By applying several philosophical concepts to listen to what the narratives of the victims express, I also intend to contextualize them within a larger societal framework, to better understand the impact of gender-based violence. I will be drawing from Susan Brison’s concept aftermath, Adriana Cavarero’s discussion of relating narratives, horrorism, and narrative against destruction, as well as María Lugones’s concept “world”-travelling. The narratives I engage tend to convey that gaslighting is a significant aspect of the abuse, which is why I choose to analyze it with reference to Kelly Oliver’s work. My hope is that my thesis will complement and enrich the quantitative and statistical approach represented by the Swedish Association of Local Authorities and Regions. I prioritize the voices of survivors, allowing their narratives to guide the discourse. This approach, influenced by Cavarero, emphasizes the importance of centering the experiences of those directly affected by violence, and by listening to their stories I want to increase awareness and understanding of the violence perpetrated against them. In the face of what Cavarero calls ontological violence, it becomes important to start listening to the voices of the survivors, as they need to be heard. I also aim to initiate societal debates and actions that can lead to change and support for those affected by gender-based violence.
|
13 |
The anatomy of silence : decolonizing the female body in rape narrativesKakon, Alecsandra 08 1900 (has links)
La langue est en partie responsable de la perpétuation de la violence sexuelle. Alors que la théorie féministe semble l'alliée naturelle de cette étude, la relation binaire mise au premier plan dans la théorie féministe du traumatisme - en renommant la victime de viol en survivante de viol, par exemple - a gardé son oppression plus ou moins intacte. Mon approche est de m'éloigner du cadre strict de la théorie féministe pour comprendre pleinement la violence sexuelle et sa place dans l'histoire ainsi que son impact sur une femme qui a vécu le crime. En m'appuyant sur les théories de la (dé)colonisation pour analyser les récits de viol, je trouve des parallèles dans les deux actes d'oppression ainsi que dans les modes d'émancipation. Le potentiel ici est d'établir une nouvelle méthodologie qui permettra de recadrer l'analyse littéraire et de décoloniser la politique, la langue et la pédagogie du «monde réel» du viol, c'est-à-dire de montrer l'impact de la suppression, de l'ignorance ou de la négligence du viol comme problème sociopolitique central et structurel. Le corpus de cette thèse se compose de quatre récits littéraires, dont deux sont (semi)-autobiographiques: Cereus Blooms at Night, par Shani Mootoo; Memories of the Future, par Siri Hustvedt; The Apology, par Eve Ensler; et, In My Own Moccasins: A Memoir of Resilience, par Helen Knott. / Language is partially to blame for the perpetuation of sexual violence. While feminist theory would seem the natural ally to this study, the binary relationship foregrounded in feminist trauma theory—in renaming the rape victim as rape survivor, for example—has been kept her oppression more or less intact. My approach is to move away from the strict framework of feminist theory so as to fully understand sexual violence and its place in history as well as its impact on a woman who has experience the crime. In drawing upon theories of (de)colonization to analyze rape narratives, I find parallels in both oppressive acts as well is in modes of emancipation. The potential here is to establish a new methodology that will enable to reframe literary analysis, and to decolonize the “real-world” politics, language, and pedagogy of rape, that is, to show the impact of deleting, overlooking or neglecting rape as a central, structural sociopolitical problem. The Corpus of this dissertation consists of four literary narratives, two of which are (semi)-autobiographical: Cereus Blooms at Night, by Shani Mootoo; Memories of the Future, by Siri Hustvedt; The Apology, by Eve Ensler; and, In My Own Moccasins: A Memoir of Resilience, by Helen Knott.
|
14 |
La cautiva: de cuerpo a objeto : Representaciones de un personajecanónico de la literatura argentina / The captive: from body to object. : Representations of a canonical character of Argentinean literatureToresan, Mariela January 2017 (has links)
El objetivo de nuestra investigación es indagar los cambio que ha tenido el personaje de la cautiva en la literatura argentina en su pasaje del siglo XIX al XX. Nos proponemos realizar un análisis textual y contrastivo, que examine el rol de la cautiva como personaje fundacional de la literatura argentina y la importancia que ha tenido en la conformación de la Nación. En nuestro estudio son centrales los conceptos: personaje, desierto, frontera, mestizaje y cautiverio.
|
15 |
Surrogatmodern och den mänskliga värdigheten : En diskursanalys av den statliga utredningen om surrogatmoderskap, ur ett kritiskt postkolonialt feministiskt perspektivZanzi Ferrando, Diana January 2019 (has links)
Uppsatsen undersöker hur ”SOU 2016:11 Olika vägar till föräldraskap” formulerar problemet med surrogatmoderskap, vilka subjektspositioner som kan urskiljas i utredningen och analyserar den ut ett kritiskt postkolonialt feministiskt perspektiv. Utredningen utgår ifrån mänsklig värdighet, autonomi och barnets bästa vilket uppsatsen belyser får konsekvenser för hur problemet med surrogatarrangemang porträtteras olika beroende på om surrogatmodern och barnet är från det globala syd eller det globala nord. Utgångspunkterna är centrala när surrogatmodern och barnet från det globala nord lyfts men får inte samma roll gällande surrogatmodern och det barn hon föder. Vidare undersöks hur subjektspositioner formuleras utifrån emotionell/icke-emotionell, sårbar/icke-sårbar, skyddsvärd/icke-skyddsvärd och blottlägger hur den svenska surrogatmodern och det inrikesfödda barnet konstrueras som emotionella, sårbara och skyddsvärda vilket skiljer sig från hur den utländska surrogatmodern och det utrikesfödda barnet konstrueras. Dessa omges att tystnad vilket får konsekvenser för hur de porträtteras och för vilka åtgärder som föreslås. Uppsatsen bidrar till en utveckling av tidigare forskning med ett tillägg av nyckelordet skyddsvärd för att undersöka konstrueringen av surrogatmödrar. Uppsatsen visar att begreppet är relevant genom att materialet visat på delvis konstuering av emotionell och sårbar men inte skyddsvärd och att detta påverkat resultat och åtgärder. Vidare stärker uppsatsen tidigare forskning som menar att utgångspunkten mänsklig värdighet verkar för en avhumanisering av surrogatmödrar från det globala syd samt att synen på biologi varierar beroende på var ett barn föds. Uppsatsen bygger vidare på tidigare forskning som menar att uttryckt rationalitet och brist på emotion resulterar i en avhumanisering, genom att blottlägga hur det kan räcka med att subjektspositionerna möts av tysthet för att uppnå samma resultat. Detta arbete belyser hur olika subjektspositioner framställs olika i den statliga utredningen och hur koloniala idéer hänger kvar och påverkar underlag till svensk lagstiftning, samt blottlägger vilka konkreta konsekvenser detta kan få för lagförslag och för surrogatmödrar i det globala syd samt de barn de föder.
|
Page generated in 0.0268 seconds