Spelling suggestions: "subject:"betygssättning"" "subject:"betyggssättning""
61 |
Bedömningsunderlaget i Matematik 1c : En jämförelse av hur kunskap testas i relation till kursplanenMartinsson, Anna-Maria January 2012 (has links)
Att kunskap ska testas och värderas genom en bedömningsprocess är ofta givet men hur testaskunskap i skolan i relation till kursplanen och vilken roll har bedömningsunderlaget? Studiensyftar till att besvara den frågan inom matematikämnet och utgår från frågeställningarna: Vilkenroll har de olika bedömningsunderlagen vid betygssättning?, Hur väl överensstämmerinnehållet i bedömningsunderlagen med det centrala innehållet? och Vilka kunskapskrav fåreleverna möjlighet att uppnå vid de fasta bedömningstillfällena? Arbetet utgår från enintervjustudie med tillhörande enkäter där sju lärare som hållit i kursen Matematik 1c deltagit.Resultatet visar att lärare i stor utsträckning använder sig av traditionella skriftliga prov och attde senare bedömningsmomenten i kursen ofta är av större betydelse än de tidigare. Vidare visarstudien att i princip alla aspekter i det centrala innehållet testas vid de fasta bedömningstillfällendär det enda undantaget gäller matematikens kulturhistoria. I och med införandet av GY11illustrerar studien även lärarnas konkretisering av den nya kursplanen. Studiens resultatindikerar att det finns en viss förskjutning av att förmågorna ”begrepp” och ”procedur” testasmer frekvent på E- och C-nivå. Förmågorna ”resonemang”, ”kommunikation” och”modellering” testas oftast på C- och A-nivå, medan ”problemlösning” var den förmåga somtestades mer jämnt fördelat på samtliga nivåer.
|
62 |
Det är en het potatis! Lärares uppfattningar om vilka bedömningskriterier de använder vid betygssättning i de naturorienterande ämnena / It´s a hot potatoe! Teachers conceptions of which assessment criteria they use at the marking process in science subjectsMalm, Eva-Lott January 2004 (has links)
<p>The purpose of this research is to survey and describe some science teachers’ conceptions of which assessment criteria they use at the marking process. Questions which are relevant for this research are the following: </p><p>1. Which assessment methods form the basis for science teachers’ marking process? </p><p>2. Which knowledge qualities are assessed and marked by science teachers? </p><p>3. How do science teachers use national curriculum and marking criterions?</p><p>Five qualitative interviews of science teachers were performed. The interview material was analyzed by a phenomenographical analysis method. </p><p>The result from the first problem consists of the descriptive categories: <i>Science methodology</i> and <i>Oral and written use of language</i>. </p><p>The result from the second problem consists of the descriptive categories: T<i>he students´ ability to use science knowledge in different contexts</i>, <i>The students´ ability to use science vocabulary</i>, <i>The students´ ability to develop science knowledge</i>, and <i>The students´ behavior</i>. </p><p>The result from the third problem consists of the descriptive categories: As a support in the marking process, <i>As a material for discussion</i>, and <i>As a way to communicate objects to students</i>.</p> / <p>Undersökningens syfte är att kartlägga och beskriva några NO-lärares uppfattningar om vilka bedömningskriterier de använder vid betygssättning. Frågor som är relevanta för den här undersökningen är följande: </p><p>1. Vilka bedömningsformer utgör underlag för NO-lärares betygssättning?</p><p>2. Vilka kunskapskvaliteter bedömer och betygssätter NO-lärare? </p><p>3. Hur använder NO-lärare nationella kursplaner och betygskriterier?</p><p>Fem kvalitativa intervjuer genomfördes med NO-lärare. Intervjumaterialet analyserades med en fenomenografisk analysmetod. </p><p>Resultatet av den första frågeställningen består av beskrivningskategorierna: <i>Det naturvetenskapliga arbetssättet </i>och <i>Muntlig och skriftlig språkanvändning</i>. </p><p>Resultatet av den andra frågeställningen består av beskrivningskategorierna: <i>Elevens förmåga att använda den naturvetenskapliga kunskapen i olika sammanhang</i>, <i>Elevens förmåga att använda det naturvetenskapliga språket,</i> <i>Elevens förmåga att utveckla sin naturvetenskapliga kunskap</i> och <i>Elevens beteende</i>. </p><p>Resultatet i den tredje frågeställningen består av beskrivningskategorierna: Som ett stöd för betygssättningen, Som ett diskussionsunderlag och <i>Som ett sätt att förmedla målen till eleverna</i>. </p>
|
63 |
Det är en het potatis! Lärares uppfattningar om vilka bedömningskriterier de använder vid betygssättning i de naturorienterande ämnena / It´s a hot potatoe! Teachers conceptions of which assessment criteria they use at the marking process in science subjectsMalm, Eva-Lott January 2004 (has links)
The purpose of this research is to survey and describe some science teachers’ conceptions of which assessment criteria they use at the marking process. Questions which are relevant for this research are the following: 1. Which assessment methods form the basis for science teachers’ marking process? 2. Which knowledge qualities are assessed and marked by science teachers? 3. How do science teachers use national curriculum and marking criterions? Five qualitative interviews of science teachers were performed. The interview material was analyzed by a phenomenographical analysis method. The result from the first problem consists of the descriptive categories: Science methodology and Oral and written use of language. The result from the second problem consists of the descriptive categories: The students´ ability to use science knowledge in different contexts, The students´ ability to use science vocabulary, The students´ ability to develop science knowledge, and The students´ behavior. The result from the third problem consists of the descriptive categories: As a support in the marking process, As a material for discussion, and As a way to communicate objects to students. / Undersökningens syfte är att kartlägga och beskriva några NO-lärares uppfattningar om vilka bedömningskriterier de använder vid betygssättning. Frågor som är relevanta för den här undersökningen är följande: 1. Vilka bedömningsformer utgör underlag för NO-lärares betygssättning? 2. Vilka kunskapskvaliteter bedömer och betygssätter NO-lärare? 3. Hur använder NO-lärare nationella kursplaner och betygskriterier? Fem kvalitativa intervjuer genomfördes med NO-lärare. Intervjumaterialet analyserades med en fenomenografisk analysmetod. Resultatet av den första frågeställningen består av beskrivningskategorierna: Det naturvetenskapliga arbetssättet och Muntlig och skriftlig språkanvändning. Resultatet av den andra frågeställningen består av beskrivningskategorierna: Elevens förmåga att använda den naturvetenskapliga kunskapen i olika sammanhang, Elevens förmåga att använda det naturvetenskapliga språket, Elevens förmåga att utveckla sin naturvetenskapliga kunskap och Elevens beteende. Resultatet i den tredje frågeställningen består av beskrivningskategorierna: Som ett stöd för betygssättningen, Som ett diskussionsunderlag och Som ett sätt att förmedla målen till eleverna.
|
64 |
Betyg och bedömning på SFI : En utmaning i likvärdighet när det handlar om skriftlig färdighet / Equivalent assessment of writing proficiency : - a challenge.Schwartz, Claudia January 2015 (has links)
Sammanfattning Betyg och bedömning är ett ständigt aktuellt ämne i alla skolformer och inte minst inom kurser för svenska för invandrare (SFI). Skolverkets reviderade kursplaner för SFI-utbildningen visar på tydliga kunskapskrav för alla kurser inom utbildningsgrenen (Utbildning i svenska för invandrare, Skolverket 2012). Den här uppsatsens syfte är att undersöka på vilket sätt kunskapskrav och kursplaner används i bedömningen av de vuxna deltagarnas kunskaper. Följande frågeställningar undersöks: 1. På vilket sätt används kunskapskraven och kursplanen i bedömningen på SFI? 2. Hur jobbar lärarna formativt i en utbildningsform där vuxna deltagare med olika modersmål genomgår utbildningen på 525 timmar och på olika nivåer? 3. På vilket sätt bedöms deltagarnas språkkunskaper på SFI? För att undersöka dessa frågor har fem SFI-lärare intervjuats och betygsatt två olika texter skrivna inom ramen för det nationella provet i kurs C. De har läst och betygsatt texterna och reflekterat över sina sätt att bedöma skriftlig färdighet i kurs C. Resultatet visar att lärare bedömer texten på olika sätt och att det slutgiltiga betyget kan variera med flera betygssteg vilket har konsekvenser för deltagarnas fortsatta skolgång. Slutsatsen är att betyg och bedömning på SFI är ett område som behöver mer forskning för att säkerställa en likvärdig och rättssäker betygssättning.
|
65 |
Betyg i årskurs sex – Hur ser lärare på denna förändring innan första betygstillfället?Andersson, Claes January 2013 (has links)
Det nya betygssystemet och betygssättningen från och med årskurs sex börjar tillämpas i fullskala i den svenska grundskolan från och med läsåret 2012/13. Denna studie har som syfte attundersöka lärares uppfattningar om denna förändring under en period när den faktiskabetygssättningen av sjätteklassare ännu inte har ägt rum.Fyra skolor och 38 lärare deltog i undersökningen.Det teoretiska ramverket var ursprungligen framför allt nyinstitutionellt men även teori ochforskning kring betyg och bedömning tas upp. Under undersökningens gång dök det också upp andra intressanta fynd. Att arbetssättet för lärare redan har påverkats i så stor utsträckning var oväntat och att så pass många lärare ändå uttryckte att deras elever i sexan, eller ännu tidigare upplevde så pass mycket stress, var också något oväntat. Dessa fynd analyseras och diskuteras också.Sammanfattningsvis tonar det fram en ganska problemfylld bild av den tidigarelagda betygssättningen i denna undersökning. Eleverna i årskurs sex sägs vara mera stressade av den ökande mängden prov och bedömningar. På plussidan finns, enligt de flesta lärarna i undersökningen, en tendens till att eleverna tar mera seriöst på sina studier. Undervisningen har också, menar en majoritet av informanterna, blivit mera målinriktad, tydligare och kravfylld för både lärare och elever. Statistiskt syns ändå en viss övervikt av de mera positiva svarsalternativen. / Grades in the sixth form – How do teachers view this novelty, before it occurs? An investigation of how teachers in four different schools view the implementation of the new grading system and lowered age for the first grading. The study was made before the actual grading was made. Teachers report high stress levels among their students but also a new and improved attitude towards studies among 11-13 year olds that faces grading for the first time. A shift in teaching methods is also clearly noticeable in many of the informant´s replies. A follow up- study is under planning.
|
66 |
Det finns en hel karta av påverkansmetoder : Gymnasieelevers påtryckningar i betygssättningsprocessenKlerkefors, Sarah January 2007 (has links)
<p>The setting of pupils' final grades in the Swedish upper secondary school system is the responsibility of their teachers and once grades are set, they are not open to appeal. This can be compared with the British system where an external, central examination board sets the final grades based on the result of externally marked examinations (A-levels). These grades are then open to appeal if it is felt that an injustice has been made.</p><p>This research paper has been an investigation into how pupils in one Swedish upper secondary school attempt to influence their teachers in the grade-setting process and how these teachers are affected by these different methods. Five teachers in total were interviewed in a qualitative case study. The study has also taken up the controversial issue of how grades, which are set individually by thousands of teachers across the country, can be deemed to be fair and equivalent.</p><p>The study revealed that pupils employ many different methods when trying to influence their teachers in the grade-setting process e.g. bribery and negotiation, threats of physical violence, psychological pressure and blackmail as well as flattery. It was established though, that out of all the interviewed teachers, not one of them claimed to have been influenced by the pupils' behaviour. However, all the teachers admitted that their emotional wellbeing was affected negatively in one way or another by the psychological strain.</p><p>Finally, whilst the study showed that the interviewed teachers set grades fairly and equivalently in that they were not influenced by the pupils' behaviour, none of them believed that the system had a chance of functioning effectively on a nationwide basis due to grading discrepancies occurring between teachers and schools.</p>
|
67 |
Det finns en hel karta av påverkansmetoder : Gymnasieelevers påtryckningar i betygssättningsprocessenKlerkefors, Sarah January 2007 (has links)
The setting of pupils' final grades in the Swedish upper secondary school system is the responsibility of their teachers and once grades are set, they are not open to appeal. This can be compared with the British system where an external, central examination board sets the final grades based on the result of externally marked examinations (A-levels). These grades are then open to appeal if it is felt that an injustice has been made. This research paper has been an investigation into how pupils in one Swedish upper secondary school attempt to influence their teachers in the grade-setting process and how these teachers are affected by these different methods. Five teachers in total were interviewed in a qualitative case study. The study has also taken up the controversial issue of how grades, which are set individually by thousands of teachers across the country, can be deemed to be fair and equivalent. The study revealed that pupils employ many different methods when trying to influence their teachers in the grade-setting process e.g. bribery and negotiation, threats of physical violence, psychological pressure and blackmail as well as flattery. It was established though, that out of all the interviewed teachers, not one of them claimed to have been influenced by the pupils' behaviour. However, all the teachers admitted that their emotional wellbeing was affected negatively in one way or another by the psychological strain. Finally, whilst the study showed that the interviewed teachers set grades fairly and equivalently in that they were not influenced by the pupils' behaviour, none of them believed that the system had a chance of functioning effectively on a nationwide basis due to grading discrepancies occurring between teachers and schools.
|
68 |
Betygssättning på gymnasiet : En kvalitativ studie om lärares och rektorers arbete med betyg och bedömningOtterbring, Tobias January 2011 (has links)
I denna kvalitativa studie undersöks hur väl det lokala betygssättningsarbetet på en svensk gymnasieskola överensstämmer med styrdokumentens bestämmelser och riktlinjer för arbete med betyg och bedömning. Två rektorer och två lärare intervjuades om arbetssätt vid betygssättning i nuvarande betygssystem. På flertalet punkter tycks det arbete som förs med betyg och bedömning vara förenligt med befintliga nationella kriterier och föreskrifter för gott betygssättningsarbete. Resultaten vittnar emellertid om klara samverkansbrister. Paradoxalt nog blir detta än tydligare genom intervjuade rektorers åsikt att skolan ifråga har mycket goda förutsättningar för samverkan. Lärarna i studien är av klart avvikande uppfattning och hävdar att samverkansmöjligheterna är tämligen begränsade, och att samverkan bör utökas på så gott som alla nivåer i skolverksamheten; framförallt mellan gymnasieprogram, skolor och kommuner. Vidare efterfrågas en person som får till stånd fler bedömningssamtal. Missnöje uttrycks över rektorernas bristfälliga återkoppling av de organiserade betygsdiskussioner som förs, liksom deras påstått otillräckliga återrapportering av skolans betygsstatistik. Lärarna säger sig också sakna reella förutsättningar för kompetensutveckling i betygssättning. Rektorerna instämmer till vissa delar i att samarbetet mellan skolor och kommuner kan utökas, men verkar inte aktivt arbeta för att få till stånd någon förändring på detta område. De anser att betygssättningsarbetet sköts föredömligt av lärarna och engagerar sig därför endast i undantagsfall i sådant arbete, och då först när problem har uppstått. Varken lärare eller rektorer tycks ha reflekterat över elevernas roll i det lokala uttolkandet av betygskriterier. Ingen av de intervjuade berör ett utökat samarbete med skolans elever som ett led mot större samverkan. Detta kan ses som en konsekvens av gällande betygssystems avsaknad av krav på elevintegration vid utarbetandet av lokala betygskriterier, liksom varje skolas frivillighet att bedriva uttolkningsarbete. Författaren ser lagstiftning om obligatoriskt uttolkande på lokal nivå som en tänkbar väg för att säkerställa förekomsten av fortlöpande betygs- och bedömningssamtal. Då elever tycks vara en obrukad resurs föreslås även att de erbjuds större delaktighet i dessa samtal.
|
69 |
Mellanbetygens osäkerhet : En kvalitativ intervjustudie om samhällskunskapslärares tolkningar av "Tillövervägande del"Fredriksson, Kim January 2018 (has links)
In the swedish school system there are five grades: E, D, C, B and A. E, C and A all got explicit criteria for how to get his grades, however the two grades D and B don’t. They are a sort of middle grades with the criterion that the knowledge of the student for the most part fulfill the next grade. This means that a student who in some cases fulfill criteria for a C and in some cases fulfill criteria for an A gets a B. This might seem fair enough, but the problem is that teachers can’t agree on what for the most part means. Some teacher use a quantitative approach, eg. a student meet six out of ten criteria, and others use a qualitative approach, where some criteria are more important than others. This study explores this phenomena with interviews of five social science teachers and relates their answers to current research from inter alia the Swedish National Agency of Education. In this study the equivalence, the legal certanity and the equity of the middle grades is also discussed and compared with the other three grades. The results shows that different teachers use different approaches which are in line with the current research, and the conclusion of the middle grades equivalence, legal certanity and equity is that they are even less equivalent, secure and more inequity compared to the other grades.
|
70 |
Att tävla för betyg : gymnasieelevers bild av ämnet idrott och hälsa genom bedömningspraktikenModell, Nina January 2018 (has links)
The aim is to study and reach an understanding of how upper secondary school students perceive the subject of physical education and health through the assessment practice they experience. Part of the interest concerns the content of the assessment practice and the picture of the subject emerging from this. Another part is to study what students perceive to form the basis of the actual assessment. A third field of interest is directed towards the assessment practice at large and the ways in which students perceive how far this gives them equal opportunities of showing their knowledge and skills. Focus group interviews were carried out inspired by different vignettes, based on various dilemmas identified through earlier research. Four upper secondary schools from southern Sweden are represented, with 38 interviewed students. To further understand and analyze student perceptions, a New Institutional perspective is applied focusing on normative, regulative and cultural conditions1 (Scott 2008). The regulative and normative conditions are understood on the basis of different policy documents, and the cultural conditions are interpreted through previous research in the field. It can be established that institutionalized club sport receives priority both before school policy documents and the less institutionalized health field. Some normative elements are perceived to be important, especially those linked to club sport, like cooperation, consideration, understanding and fair play, while other normative and regulative requirements are neglected or not mentioned at all, like outdoor education. The interpretation may be that above all the culturally based requirements in the form of sport affect students’ perception of the subject of physical education and health. The interviewed students perceive physical education and health as an unfair subject. There are those students who have learned to perform ”correctly” according to sport norms, while at the same time there are those who do not have these skills, and none of the students perceive that they master the sport norms correctly. / Syftet är att undersöka och förstå hur elever på gymnasienivå uppfattar ämnet idrott och hälsa genom den bedömningspraktik de erfar. Ett delintresse utgörs av innehållet i bedömningspraktiken och vilken bild av ämnet som därigenom framträder. Ett andra delintresse är vad eleverna uppfattar ligger till grund för själva bedömningen. Ett tredje delintresse är riktat mot bedömningspraktiken i stort och på vilka sätt eleverna uppfattar i vad mån denna ger dem likvärdiga förutsättningar att visa vad de kan. Elevernas uppfattningar har studerats med hjälp av fokusgruppsintervjuer med inspiration i tre olika vinjetter. I studien deltog 38 elever på fyra olika gymnasieskolor. För att vidare kunna förstå och analysera elevernas uppfattningar användes ett nyinstitutionellt perspektiv där normativa, regulativa och kulturella villkor står i förgrunden (Scott 2008). De regulativa och de normativa villkoren förstås utifrån olika styrdokument och de kulturella villkoren utifrån tidigare forskning om ämnet. Analysen visar att den institutionaliserade föreningsidrotten får företräde framför både skolans styrdokument och ett mindre institutionaliserat hälsoområde. Vissa normerande inslag uppfattas som viktiga, speciellt de som kan kopplas till fostrande aspekter så som exempelvis samarbete, hänsyn, förståelse och fair play, medan andra normerande och reglerande villkor negligeras eller nämns inte alls, som exempelvis friluftsliv. Detta skulle kunna förstås som att det framför allt är de kulturella villkoren i form av föreningsidrott som påverkar elevernas uppfattningar om ämnet idrott och hälsa. De intervjuade eleverna uppfattar idrott och hälsa i stora drag som ett orättvist ämne. Det finns de elever som kan ”rätt” idrott och samtidigt finns de som inte har dessa färdigheter och ingen av eleverna uppfattar att de kommer till sin rätt i ämnet.
|
Page generated in 0.0527 seconds