Spelling suggestions: "subject:"meningsfull"" "subject:"meningsfullt""
61 |
Sex- och samlevnadsundervisning : En kvalitativ studie om flickors och pojkars uppfattningar om undervisningen i skolår 7-9 / Sexual education : A qualitative study about girls' and boys' perceptions of education in secondary schoolAndersson, Louice January 2010 (has links)
Erfarenheten av och forskning om sex- och samlevnadsundervisningen i skolan pekar på att undervisningen inte är till belåtenhet hos eleverna. För att utröna detta ytterligare valdes en studie med syftet att undersöka flickors och pojkars uppfattningar om innehåll och undervisningsmetoder inom sex- och samlevnadsundervisningen i skolåren 7-9. Hur undervisningen skall vara utformad för att kännas meningsfull för eleverna är av intresse i studien. Studien genomfördes utifrån en kvalitativ ansats med enkäter och gruppintervjuer som metod att skapa ett empiriskt material. Undersökningen genomfördes på två skolor. I enkätundersökningen deltog 47 elever och i gruppintervjuerna deltog fyra flickor och fyra pojkar. Resultatet visar att flickor ochpojkar anser att sex- och samlevnadsundervisning är viktigt och att de fått en relevant undervisning under grundskolans senare år. Gemensamt för flickor och pojkar är att de vill ha en varierad undervisning av såväl innehåll som undervisningsmetoder. Viktigt är att den som undervisar i området skall vara väl insatt och ha stora kunskaper inomområdet. Den som undervisar får heller inte, anser eleverna, bli generad och tycka att det är pinsamt när eleverna ställer frågor. Eleverna i undersökningen saknar dock utrymme för diskussion i undervisningen. Studien visar även att eleverna uppfattar att en stor del av undervisningen läggs på frågor rörande sexualitet, könsorganens anatomi,könssjukdomar och preventivmedel. Däremot läggs endast en begränsad del utav tiden på samtal rörande samlevnad, vilket är ett område som eleverna efterfrågar i undervisningen. För att åstadkomma en meningsfull undervisning i sex- och samlevnad ur ett elevperspektiv förutsätts att eleverna får tillgång till information om vad undervisningsområdet skall innehålla. Genom förhandsinformationen kan eleverna ges inflytande i undervisningen. Av stor betydelse för eleverna är att läraren utgår ifrån elevernas frågor och vad eleverna känner är relevant för dem just nu. / Experience and research of sexual education in school shows that the teaching is not valued as satisfaction by young people. To investigate this statement a study of girls’and boys’ perceptions of content and teaching methods in sexual education in secondary school was conducted. How the teaching should be designed to be meaningful is of interest in the study. The study was conducted with a qualitative approach where the key is to get the different views. To gather the data both questionnaires and group interviews were used. The questionnaires study involved 47 students and group interviews four girls and four boys. The result shows that students believe that sexual education is important and that they had received a good education in secondary school. Common for girls and boys is that they want a varied teaching of both content and teaching methods. It's important that anyone who teaches in the area must have good knowledge. The students also think that the teacher must not be embarrassed and think it's embarrassing when students ask questions. Students in the investigation wants more time for discussions. The study also shows that a large part of teaching is on issues related to sexuality, genital anatomy, STD and contraception. On the other hand is only a bit of time about relationships, which is an area that students are asking for. In order to achieve a meaningful education, from a student perspective, requires that students gain knowledge of what the area contains in order to be able to have influence in teaching. By preliminary information students can be given influence in teaching. It's of great importance that the teacher understands students' questions and what students feel is relevant for them right now.
|
62 |
Boendestöd, vardagliga aktiviteter och meningsfull sysselsättning : En kvalitativ studie om hur klienter och boendestödjare uppfattar boendestöd, aktivitet och meningsfull sysselsättningMermer, Tuba, Schedin, Therese January 2014 (has links)
Studiens syfte är att belysa klientens bedömning om boendestödets relevans i vardagen. Studien stöds av teoretiska perspektiv som besvarar frågan om hur klienten upplever vardagliga aktiviteter, meningsfull sysselsättning. I motsättning till klientens bedömning beskriver boendestödjarna deras syn på meningsfull sysselsättning och vardagliga aktiviteter. Syftet för studien uppnås genom en kvalitativ studie och baseras på intervjuer om hur klienten och boendestödjarens upplever boendestödets relevans i vardagen. I studien har fyra olika klienter och två boendestödjare (i åldrarna 29-60 år) intervjuats. Klienterna har psykiska och fysiska sjukdomar och har haft boendestöd i minst 3 år. Vid analys av intervjumaterialet har vi använt oss av verksamhetsteorin. Det perspektivet är samhällsvetenskapligt inriktat och studerar hur människan på olika sätt är beroende av verksamheter för att kunna hantera vardagen. För att stärka vår teori har vi använt oss av ett teoretiskt perspektiv KASAM (känsla av sammanhang. Därefter har vi valt att stärka empirin och våra teoretiska perspektiv med två avhandlingar i den tidigare forskningen. Genom tidigare forskning kan förklaring ges till hur olika faktorer påverkar människor med psykiska funktionsnedsättningar, likväl som en förståelse för hur klienten upplever meningsfull sysselsättning, aktivitet och boendestöd som relevant för deras vardag. För att kunna analysera intervjumaterialet valdes två strategier, meningskategorisering och meningstolkning. Utifrån dessa två strategier omformades sex teman till tre som sedan presenteras i resultatet. Analysen visar att boendestödet har en stor betydelse för att klienterna ska uppnå meningsfull sysselsättning, arbete och aktivitet i vardagen. Samtliga klienter har bra kontakt med sina boendestödjare och känner en trygghet samt gemenskap till dem.
|
63 |
Meningsfull Fritid? : Några fritidshemsbarns tankar om sin fritidstidSkarnäs, Carina January 2010 (has links)
During my practical training I have seen what after-school offers children. Large groups of children and little staff, often results in that the children had to play freely until they go home. Few activities are offered to the children and the staff is busy looking after the children and ensures that they are not fighting. The purpose of this study is to find out how children feel about their leisure activities and if they think they are being offered a meaningful leisure. The main research questions were: How do children experience their leisure-time? Do after-school offers children a meaningful leisure and is it the children's interests and needs that govern the activities and the environment? How do the number of children in the leisure group affect the leisure time? The methods to collect data in the study are observations and interviews. The study was done in an after-school in Stockholm with children between 7-9 years old. The children in the after-school think that they spend too much time outdoor, that they have too few excursions, too little time indoors and too few activities. Most children experience that it is the teachers who decide at leisure-time and that there are teachers who determines what, when and where children can play. The kids want to get a chance to decide about their leisure and what they want to use it for. What the children in the study wants to do and what they are allowed to do, isn´t really the same, and therefore from a children's perspective, they hasn´t been offered a meaningful leisure.
|
64 |
Vad är ett bra reklamspel? / What is a good advergame?Johansson, Jonas January 2009 (has links)
Reklamspel är ett verktyg inom reklambranschen, en bransch som undergått stor förändring under senare års digitala utveckling. Denna förändring uppmanar ständigt till bredare kunskap och högre förståelse hos både skapare och användare. Syftet med uppsatsen var att påbörja ett ramverk för skapandet av “bra” reklamspel. För det krävdes att ordet “bra” definierades och kunde förstås så att även diskussionen kring spel och reklam förbättrades. Det material som uppsatsen grundats i kommer från en två månader lång praktik där ett reklamspel producerades och från det designdokument som digitalbyrån North Kingdom lämnade efter sitt reklamspel, The Coke Zero Game. Med kvalitativa metoder samlades resultat in och jämfördes mot en teoretiskgrund byggd på kunskap inom marknadsföring, interaktions- och speldesign, användbarhet och uttryck ofta använda i spelsammanhang. Detta ledde efter analys tillslutsatser i form av ett ramverk på egenskaper som reklamspel bör sträva efter. / An advergame is a tool for the business of advertisment, a business which has during the past years of digital evolution gone through a lot of change. This change demands greater knowledge and a better understanding amongst both the creators and users of the games. The purpose of the thesis was to initiate a framework for the creation of “good” advergames. For this the word “good” needed to be defined and understood so that also the discussion regarding games and advertising could improve. The material which the thesis was based on originated from an advergame created during a two month long internship and from the design document that the digital agency North Kingdom released after their advergame, The Coke Zero Game. With qualitative methods, results were collected and later on examined against a theoretic base of knowledge surrounding marketing, interaction- and game design, useability and common expressions used in the context of games. After the analysis the conclusions narrowed down into a framework of qualities that an advergame should strive for.
|
65 |
Hur och varför f–3-lärare arbetar med Kiwimetoden : – särskilt i relation till elever med lässvårigheter. / How and why primary school teachers use the Kiwi method : – especially in relation to pupils with reading difficulties.Andreasson, Alexandra January 2018 (has links)
The purpose of this study is to describe how and why primary school teachers use the Kiwi method – especially in relation to reading difficulties. To answer this purpose, I conducted qualitative interviews with three primary school teachers. The interviews were transcribed since I made the estimation that they would provide with a more comprehensive material to the study that way. The result showed that the teachers did not make any differences in their teaching regardless whether they were planning for pupils with or without reading difficulties. Adjustments were made to all pupils, to meet all their special needs. They did so since the Kiwi method advocates meaningful teaching, where reading should be rewarding already from the beginning. The Kiwi method’s key stones are reading aloud, unified reading, guided reading and independent reading. All three of the teachers used these key stones in their teaching, but in different ways. / Syftet med studien är att undersöka hur och varför lärare arbetar med Kiwimetoden, särskilt i relation till elever med lässvårigheter. För att svara på detta syfte genomfördes kvalitativa in- tervjuer med tre lärare som arbetar med Kiwimetoden inom årskurs 1–3. Intervjuerna transkri- berades, eftersom bedömningen gjordes att det skulle resultera i ett rikare material till under- sökningen. Resultatet visade att lärarna inte gjorde någon skillnad på undervisningen oavsett om det gällde elever med eller utan lässvårigheter. Anpassningar gjordes nämligen åt alla elever, för att möta alla elevers särskilda behov. Detta gjordes eftersom Kiwimetoden förespråkar me- ningsfull undervisning där det ska löna sig att läsa redan från start. Kiwimetodens hörnstenar är högläsning, gemensam läsning, vägledd läsning och självständig läsning. Alla lärarna an- vände sig av dessa i sin läsundervisning, men på olika sätt.
|
66 |
Meningsfull gamification i e-Learningtjänster : En undersökning om lärande onlineEnglund, Henrik, Ramberg, Olle January 2018 (has links)
Education through e-Learning services have today millions of active users. These services are often including elements of gamification to better illustrate certain aspects and motivate their users. We are researching how gamification has been applied to three selected e-Learning services by analysing to which degree these services relates to Scott Nicholsons theory and framework RECIPE for a meaningful gamification. The theory describes how gamification can be used to instil an intrinsic motivation and meaningful engagement in users. It seeks to help avoid controversial potential pitfalls surrounding the subject as with addictive, thoughtless scoring systems. We are examining to which degree the three services are applying and utilizing meaningful gamification from the standpoint of the various concepts of the selected framework. By thorough research of the theory and examination of previous studies in the researched field we have designed a grading scale that seeks to illustrate which functionality should be implemented to fully/partly/fail to meet the requirements of the concepts in Nicholsons framework. A description of the functionality of the services is included followed by an application of the theory on the selected, researched parts. By applying the theory we seek to concretize, analyze and compare the elements that, to various degrees, fulfills meaningful gamification according to Nicholson. We have not issued tests to research if the studied elements in actuality leads to an intrinsic motivation and meaningful engagement. The results show that the studied parts of the services are lacking elements that according to us as the writers of this study, are necessary to fulfil RECIPE’s various concepts. The services varies in to which degree and in some cases in which way the concepts are fulfilled. The standalone concept that all of the services realized in its entirety was Information where the requirements amongst others are clear descriptive indications of the users progress as well as enlightenment in how and in what way the information that the service provides is applicable. Our research shows that all researched e-Learning services are lacking aspects that enables complete fulfillment of RECIPE’s complete set of concepts. The study gives an insight into what is demanded to realize meaningful gamification according to Nicholson’s theory by illustrating and analyzing the functionality of the studies services. Because of the way we have had to make subjective assessments, the limited scope along with the lack of actual tests we do consider our conclusions and thus study to not live up to its full potential. Continued research is necessary to further validate the study and if the application of the theory in fact leads to meaningful gamification. We discuss further surrounding the theory along with in learning of this nature in general in the chapter Diskussion. / Inom utbildning har e-Learningtjänster tagit vid med miljontals aktiva användare av tjänster. Dessa e-Learningtjänster använder sig ofta av element av gamification för att illustrera moment och motivera sina användare. Vi undersöker hur gamification appliceras i tre undersökta tjänster och analyserar i vilken mån denna förhåller sig till Scott Nicholsons teori och ramverk RECIPE för meningsfull gamification. Teorin beskriver hur gamification kan användas för att inge en inre motivation och ett meningsfullt engagemang hos användare. Den ämnar undvika omdiskuterade fallgropar inom ämnesområdet såsom beroendeframkallande, tanklös poängutdelning. Vi undersöker i vilken omfattning de tre tjänsterna använder sig av meningsfull gamification utifrån ramverkets diverse koncept. Genom utförlig instudering av teorin och undersökning av tidigare forskning inom ämnet har vi konstruerat en bedömningsskala som illustrerar vilken funktionalitet som bör finnas för att helt, delvis och ej uppfylla koncepten i Nicholsons ramverk. Vi har sedan beskrivit tjänsternas funktionalitet och applicerat teorin på de undersökta delarna för att konkretisera, analysera och jämföra de element som i olika grad uppfyller meningsfull gamification enligt Nicholson. Vi har inte utfört tester som visar om de undersökta elementen faktiskt inger inre motivation och meningsfullt engagemang. Resultaten visar att de undersökta delarna saknar många av de element som vi bedömt ska finnas med för att uppfylla RECIPEs diverse koncept. Tjänsterna varierar i vad som uppfylls och i viss mån på vilket sätt. Konceptet Information var den enda i teorin som uppfylldes helt av samtliga undersökta tjänster där kraven bland annat är tydliga beskrivande framstegsindikationer samt upplysande om användningsområden för den utgivna informationen. Vi kommer fram till att samtliga tjänster saknar aspekter som möjliggör uppfyllandet av RECIPEs alla koncept. Studien ger en inblick i vad som krävs för att enligt Nicholsons teori uppnå meningsfull gamification genom konkretisering och analyseringen av funktionalitet. Vi anser dock att på grund av nödvändiga subjektiva bedömningar och studiens begränsade omfång samt avsaknaden av tester att studiens och temats fulla potential hämmas. Fortsatt forskning är nödvändig för att avgöra validiteten av studien samt om appliceringsområden för teorin leder till verklig meningsfull gamification. Vi diskuterar vidare kring teorin och allmänt om lärande av denna natur i kapitlet Diskussion.
|
67 |
Meningsfull sysselsättning : Ett klientperspektiv på verksamheten SpindelnFahlén, Emeli January 2010 (has links)
Verksamheten Spindeln i Västerås vänder sig till personer med så kallad dubbeldiagnos, människor med psykisk sjukdom och samtida missbruksproblematik. Syfte med denna studie var att söka kunskap om vad klienterna med så kallad dubbeldiagnos på verksamheten Spindeln upplevde som meningsfull sysselsättning, samt om verksamheten Spindeln bidrog till att klienterna upplevde sig inneha någon form av meningsfull sysselsättning. Empirin insamlades genom kvalitativa semistrukturerade intervjuer med fem klienter från Spindeln. De teorier som behandlades var känslan av sammanhang (KASAM), stigma samt socialt kapital. Dessa teorier användes till att tolka empirin tillsammans med tidigare forskning inom området psykisk sjukdom och meningsfull sysselsättning. Studiens resultat visade på betydelsen av att ha något att göra om dagarna, att meningsfull sysselsättning innebar en sorts trygghet i vardagen som medförde struktur och mening. Att ha ett socialt sammanhang att delta i var även det av mycket stor vikt enligt studiens deltagare samt en strategi för att undvika att hamna i psykos. Meningsfull sysselsättning var mycket individuellt och varierade beroende på respondenternas livssituation i relation till ålder, sjukdom, erfarenhet och visioner. Resultatet visade att Spindelns verksamhet upplevdes som meningsfull av deltagarna. / The activity Spindeln in Västerås is a project that attempts to deliver daily occupation for clients with dual diagnosis, people diagnosed with a mental disorder and a contemporary substance abuse. The purpose of this bachelor thesis was to gain knowledge about what Spindeln's dual diagnosis clients experience as meaningful occupation. The purpose was also to examine if Spindeln contributes to making its clients experience meaningful occupation. The empirical material was based on qualitative and semi-structured interviews with five clients of Spindeln. The conceptual framework was based on concepts such as sense of coherence (SOC), stigma and social capital. This theories was used mainly to interpret empirical material together with earlier research regarding mental disorder and meaningful occupation. The findings of the study indicated that meaningful daily occupation was very important for dual diagnosis patients because it provides them with a feeling of safety which led to structured and meaningful days. Also the study indicated that having social connection to participate in, and a strategy to avoid a state of psychosis, was of great importance to the clients at Spindeln. Meaningful occupation turned out to be highly individual depending on variables such as age, disease, experiences and visions. The findings also indicated that Spindeln was meaningful according the clients.
|
68 |
Progressiv Fritid : Meningsfull fritid ur ett post-progressivt jämlikhetsperspektiv / Progressive Leisure Time : Meaningful leisure time from a post-progressive equality perspectiveMadeland, Jonathan, Mattsson, Olle January 2017 (has links)
I denna studie undersöker vi fritidspedagogers förhållningssätt till meningsfull fritid för barn, hur dessa förhållningssätt står emot föräldrar inom medel- och arbetarklassen, och om fritidspedagoger använder verksamheten för att skapa likvärdiga möjligheter för barn att generera utbildningsfrämjande resurser. Barn rustas olika inför framtiden beroende på vilket hem och vilka uppväxtvillkor de föds in i vilket föreslår en inbyggd orättvisa i vårt samhälle. Föräldrars tillgång till socialt, kulturellt och ekonomiskt kapital skapar ett värderande av utbildning som överförs till deras barn genom den primära socialisationen. Föräldrar inom medelklassen odlar till skillnad från föräldrar inom arbetarklassen aktivt handplockade färdigheter hos sina barn genom organiserade fritidsaktiviteter som föräldrarna anser blir gynnande ur ett framtidsperspektiv. Med skilda ambitioner om sina barns framtida utbildningsval fortsätter de högre klasserna att ta avstånd från de lägre. Genom deltagande observation och intervjuer undersöker vi fritidspedagogers eget förhållningssätt. Vi ser en potential hos fritidshemmet att bli en jämlikhetsfrämjande institution genom att förse barn inom arbetarklassen med likvärdiga möjligheter att generera samma typ av resurser på fritiden som barn inom medelklassen gör. Fritidspedagoger värderar fri lek där eleverna får utvecklas naturligt i en trygg, pedagogisk miljö och menar att vad som är meningsfullt utgår ifrån vad eleverna själva upplever. Fritidspedagogers förhållningssätt till meningsfull fritid skiljer sig därför från föräldrar inom medelklassen. Att barns fritidsvanor ser olika ut är inte ett jämlikhets-problem som uppmärksammas på fritidshemmet.
|
69 |
"När det innehållet når alla eleverna på fritidshemmet är det kvalitet." : En undersökning av fritidshemmets systematiska kvalitetsarbete / “When that content reaches all the students in the afterschool program it is quality.” : An examination of the systematic quality work of the afterschool programEng, Daniel, Isil, Sabina January 2020 (has links)
This study is based on previous quality reviews of the afterschool program and previous research that points to a problem in the businesses. The problem consists of deficiencies in planning, developing and evaluating the activities of the afterschool program, which means systematic quality work. An ongoing state investigation describes continued problems with quality work in afterschool programs. The purpose of this study is therefore to investigate the extent of the systematic quality work in the afterschool program and the conditions for the work, which must be carried out in accordance with the Education Act. To get answers to our questions, we have departed from John Dewey's theory of education and democracy and interviewed two researchers with experience in the subject as well as a former principal in compulsory school to obtain evidence of the systematic quality work. In addition, reports of systematic quality work in various municipalities in Sweden have been analyzed. The results of our survey show that there are often no conditions for conducting systematic quality work. Principals have a primary role for systematic quality work to be carried out, but at the same time, there seems to be a need for skills development for principals regarding systematic quality work in the afterschool program. In addition, more and more competent and legitimate staff are needed to achieve the goals and requirements set by the curriculum, and then supporting principals who are familiar with the afterschool program's mission are also needed. / Denna studie grundar sig på tidigare kvalitetsgranskningar av fritidshemmet och tidigare forskning som pekar på en problematik i verksamheterna. Problematiken utgörs av brister i att planera, utveckla och utvärdera fritidshemmets verksamhet, vilket betyder systematiskt kvalitetsarbete. I en pågående statlig utredning beskrivs fortsatta problem med kvalitetsarbetet i fritidshem. Syftet med denna studie är därför att undersöka omfattningen av det systematiska kvalitetsarbetet i fritidshemmet och förutsättningarna för arbetet, vilket ska genomföras enligt skollagen. För att får svar på våra frågor har vi utgått från John Deweys teori om utbildning och demokrati och intervjuat två forskare med erfarenhet av ämnet samt en före detta rektor i en grundskola för att få evidens för det systematiska kvalitetsarbetet. Därtill har rapporter av systematiskt kvalitetsarbete i olika kommuner i Sverige analyserats. Resultatet i vår undersökning visar att det ofta saknas förutsättningar för att bedriva ett systematiskt kvalitetsarbete. Rektorer har en huvudsaklig roll för att ett systematiskt kvalitetsarbete ska kunna bedrivas, men samtidigt tycks det finnas ett behov av kompetensutveckling för rektorer gällande systematiskt kvalitetsarbete i fritidshemmet. Därtill behövs det i högre grad behörig och legitimerad personal för att verksamheten ska uppnå de mål och krav som läroplanen föreskriver och då behövs även stödjande rektorer som är förtrogna med fritidshemmets uppdrag.
|
70 |
Bland leksakspistoler, spindelväv och mellanstadiebarn : En vetenskaplig essä om vad meningsfull fritid innebär i förhållande till elevinflytande och lärande i en öppen fritidsverksamhetLindqvist, Josefin January 2019 (has links)
This essay examines what a meaningful leisure-time could mean, in relation to pupils’ participation and learning. I have investigated the wording of the statement which says that children should be giving a meaningful leisure time, progress and learning. Is this possible, or does this statement contradict itself? What does a meaningful leisure-time really mean, and to whom? To examine this, I will describe two situations that occurred at my work place, a leisure-time centre for 10-13 -year-old children. The first story will describe a situation that I find relatively well working as a democratic process where some children want to organise a war activity for the other children, and I contemplate if that could be considered a meaningful leisure-time? In the second story, I describe a kind of chaotic situation, where a group of children are preparing an activity for other children. Time is hereof the essence and I contemplate if the children are having a meaningful time and if the situation spurs their progress in this stressful situation. I start with examining the two stories out of different perspectives: how to understand what meaningfulness is, the importance of coherency to experience purpose and how leisure-time has been interpreted over the years with regards to society and education. Further, I examine in what way student participation and democracy relate to both of my stories. I would also like to understand how and where learning is applicable in my stories. Therefore, I have chosen to also examine how the interaction between myself and the children contribute to their progress. Finally, I try to get a bigger picture on where the three aspects, meaningful leisure-time, progress and learning come together to create a wider perspective, that gives me a greater understanding for the mission of the leisure- time centre and for my occupation. / Denna vetenskapliga essä handlar om vad meningsfull fritid kan innebära i förhållande till elevinflytande och lärande. Jag har tagit fasta på formuleringen att barnen ska erbjudas en meningsfull fritid, utveckling och lärande, och funderar över om det finns en motsättning mellan dessa begrepp. Vad menas med meningsfull fritid, och för vem? För att undersöka detta utgår jag från två situationer som jag varit med om på min arbetsplats, en öppen fritidsverksamhet där barn mellan 10 och 13 år tillbringar sin fria tid mellan skolans slut och hemmet. Den ena berättelsen beskriver en relativt väl fungerade demokratisk arbetsprocess där några barn vill planera en krigslek för de andra barnen, och jag funderar över om det kan räknas som meningsfullt? I den andra berättelsen kommer vi in i en kaosliknande situation, med en tidspress som stressfaktor, och jag funderar över om barnen upplever det meningsfullt och utvecklande att förbereda en aktivitet åt andra barn. Jag undersöker först mina berättelser utifrån hur jag kan förstå vad meningsfullhet är, vilken betydelse känslan av sammanhang kan ha för upplevelsen av mening och även hur begreppet fritid har tolkats genom åren i förhållande till samhälle och skola. Därefter undersöker jag på vilket sätt elevinflytande och demokrati förhåller sig till mina berättelser. Jag vill även förstå hur lärande kommer in i mina båda berättelser och undersöker därför hur samspelet mellan mig och barnen bidrar till deras utveckling. Slutligen försöker jag se en större bild där de tre övergripande begreppen, meningsfull fritid, utveckling och lärande, förenas för att få ett bredare perspektiv och en bättre förståelse för vad verksamhetens och mitt uppdrag innebär.
|
Page generated in 0.0489 seconds