31 |
”Jag pratar bara vanligt språk” : Barns perspektiv på deras flerspråkiga repertoar under måltiden.El-Sayed Sparr, Nadia, Paul, Robin January 2023 (has links)
Syftet med detta arbete var att undersöka barns perspektiv på sitt språkliga handlingsutrymme, samt hur deras syn på flerspråkighet skiljer sig från deras flerspråkiga utövande i en situerad aktivitet, närmare bestämt den pedagogiska måltiden lunchen. Studien genomfördes med etnografi som undersökningsmetod, bestående av deltagande observationer och informella gruppintervjuer med barn i åldrarna 3–5 år, på en förskola belägen i ett sociologiskt heterogent bostadsområde i Uppsala. Utgångspunkten för studien genomfördes utifrån ett barndomssociologiskt perspektiv med fokus på barns perspektiv. Resultaten som studien synliggjort visar hur barn genom sina kollektiva handlingar reproducerar och upprätthåller de språknormer och språkhierarkier som finns på avdelningen. Resultatet visar även att barns perspektiv på flerspråkighet skiljer sig från deras utövande av flerspråkighet, i synnerhet när de handlar inom sina kamratkulturer. Vidare forskning för att fortsatt undersöka barns perspektiv på sitt språkliga handlingsutrymme och flerspråkighet kan med fördel genomföras inom ett större omfång där man även inkluderar pedagogers perspektiv i relation till policydokument, samt undersöker fenomenen i fler kontexter utöver den situerade aktiviteten måltiden.
|
32 |
Barns upplevelser av undervisning och fri lek i förskolan : lEn kvalitativ studie om pedagogiska metoder, undervisning och fri lek ur barns perspektiv / Children`s experiences of teaching and free play in preschoolAeoubi, Heba, Martinez, Mimoza January 2023 (has links)
Syftet med denna studie är att undersöka och utforska barns upplevelser och perspektiv i förskolemiljö, där de aktivt deltar. Mer specifikt avser studien att granska hur barnen upplever och uppfattar strukturerad undervisning och fri lek i förskolemiljö, samt hur de uppfattar pedagogens förhållningssätt och närvaro under dessa olika situationer. Studien strävar efter att förstå och analysera hur barnen samverkar, kommunicerar och förstår sina inlärningsupplevelser i dessa två olika situationer.Studien har utgått från ett barndomssociologiskt perspektiv samt tidigare forskning kring barns perspektiv, undervisningsmetoder och lek i förskolan. Det empiriska materialet har samlats in genom att använda en kvalitativ forskningsmetod med semistrukturerade intervjuer med tio fyraåriga barn i en förskola. Att intervjua barn och observera deras kroppsspråk vid intervjuer ansågs vara av största relevans för studiens syfte och mål eftersom det kan ges en fördjupad förståelse kring barns uppfattning av fri lek, undervisning och pedagogens deltagande och närvaro under dessa två olika situationer. Det empiriska materialet har analyserats utifrån olika centrala begrepp som barns aktörskap, barns perspektiv, barnperspektiv, kamratkulturer, being och becoming inom det barndomssociologiskt perspektivet. Studiens resultat visar att barnen har en mångfald av upplevelser och tankar kring fri lek, undervisning och om pedagogens deltagande och närvaro i dessa två situationer. Dessa resultat framhäver betydelsen av att förskolemiljön ska vara inkluderande och kanna anpassa barns olika tankar, behov och perspektiv.
|
33 |
SJU-TILL- SJUTTONBARNEN : Fritidslärares upplevelser av elever med långa dagar i skolanHultqvist, Anders, Lundholm, Isak January 2023 (has links)
I det här examensarbetet undersöker vi fritidslärares upplevelser gällande elever som befinner sig längst i skol- och fritidsverksamhet, samt hur fritidslärare arbetar för att skapa möjligheter till återhämtning, rekreation och vila. Elevers långa dagar i skolan är ett outforskat område inom fritidshemsforskning. Syftet är att utgöra ett kunskapsbidrag för att försöka förstå vilka faktorer som påverkar eleverna under de långa dagarna. Genom ett barndomssociologiskt samt interaktionistiskt perspektiv analyserar vi semistrukturerade kvalitativa intervjuer med fritidslärare. Det framgår genom intervjuerna och vår analys att sociala sammanhang och individuella förutsättningar spelar en stor roll för elevers återhämtning, samt att kvaliteten på återhämtning, rekreation och vila till en stor del handlar om att låta elever få vara delaktiga i utformningen av miljön. Efter en lång skoldag beror elevernas trötthet mer på individuella faktorer än på antalet timmar de tillbringar i skolan. När de visar tecken på trötthet och behov av vila är dock elevernas agentskap och samspelen mellan fritidspedagoger, elevgrupper och enskilda elever avgörande.
|
34 |
"Mycket kojor, mycket vrår" : En kvalitativ studie om barns samspel i lek och pedagogers perspektiv på leken i förskolanForsström Karbelius, Henna, Niskala, Petra January 2024 (has links)
Denna kvalitativa studie syftade till att bidra med kunskap om barns samspel i lek samt pedagogers syn på barns lek. De forskningsfrågor som låg till grund för detta arbete var: ”Hur ser barns samspel ut i leken?”, ”Hur arbetar pedagogerna med den dagliga organiseringen av barnens lek?” och "Vad är pedagogernas perspektiv på barns lek?". Studien ämnade svara på frågeställningarna med hjälp av tre utvalda sekvenser från videoobservationer av sex deltagande barns lek samt åtta intervjuer med yrkesverksamma pedagoger inom förskolan. Studiens teoretiska utgångspunkt var det barndomssociologiska perspektivet för besvarandet av delstudie A:s forskningsfråga gällande barns samspel, respektive det fenomenologiska perspektivet för besvarandet av delstudie B:s forskningsfråga gällande pedagogers syn på barns lek och organiseringen av leken i förskolan. Studiens resultat visade att lek som aktivitet kan se olika ut beroende på pedagogers egen uppfattning av begreppet. Det centrala var att leken präglas av fantasi, rutiners påverkan på barns lek, vikten av närvarande pedagoger togs upp som en väsentlig del av pedagogers förhållningssätt och så även hur man på förskolan arbetar med inkludering i lek. Resultatet visade även att barn använder olika strategier i leken och under pågående lek för att 1) försvara den, 2) få tillgång till den samt för att 3) upprätthålla eller höja sina egna positioner i förskolans kamratkultur.
|
35 |
Får eleven vara med och bestämma? : En kvalitativ studie om elevers delaktighet i fritidshemmets undervisning / Does the student get to decide? : A qualitative study on students' participation in after school teachingStäring, Moa, Julin, Emma January 2024 (has links)
Syftet med denna studie är att undersöka hur lärare i fritidshem tar reda på och använder sig av elevers intressen i undervisningen. Fokus riktas mot lärarna och hur de närmar sig elevernas intressen samt hur de applicerar dessa i fritidshemmets verksamhet. För nå fram till studiens resultat intervjuades åtta yrkesverksamma lärare i fritidshem. Studien visar att lärare har för avsikt att ta reda på och implementera elevers intresse i fritidshemmets verksamhet, men att de upplever utmaningar i att fullfölja detta på grund av olika hinder de möter i sin yrkesroll. Svårigheter som grundar sig i verksamhetens utformning, uppdrag och mål. Detta uppenbarar sig i lärarnas upplevda brist på planeringstid och resurser i form av personal i den pågående verksamheten. Utifrån resultatet antas det att lärare genom ett barnperspektiv försöker att planera lärandeaktiviteter som ska passa för fritidshemmets mål och verksamhet, snarare än att planera aktiviteter utifrån elevernas egna intressen.
|
36 |
Elevers perpektiv på delaktighet och inflytande i fritidshemmet : En kvalitativ studie om hur elever uppfattar sin möjlighet till inflytande och delaktighet i fritidshemmet / Students’ perspective on participation and influence in leisure-time centers : Aqualitative study on how students perceive their opportunity to influence and participateKarlsson, Sofie, Wahlström, Emelie January 2024 (has links)
Syftet med studien är att undersöka hur elever upplever att de får utöva delaktighet och inflytande över undervisningen på fritidshemmet och i vilka sammanhang och former detta sker. Studiens frågeställningar är: Hur beskriver elever sina upplevelser av delaktighet och inflytande i undervisningens utformning på fritidshemmet? När upplever elever att de får inflytande och delaktighet över undervisningen i fritidshemmet? Studien grundar sig i barndomssociologin och är elevfokuserad med semistrukturerade intervjuer i grupp med fritidselever från årskurs två. Resultatet visar att eleverna upplevde delaktighet och inflytande på fritids. Främst i den fria leken men med begränsningar då eleverna bar på ansvaret att göra sig delaktiga och ta initiativ för inflytande. En förbättringspotential uppmärksammades i elevernas önskan om att delaktighet och inflytande i större utsträckning skulle ske i en regelbunden ömsesidig dialog mellan eleverna och fritidshemslärarna. Där de tillsammans har möjlighet att diskutera fritidshemmets utformning, undervisning och material.
|
37 |
Stämning, styrka och status : En skildring av barns inställning till och utförande av styrketräning ur ett barndomssociologiskt perspektivAndersson, Johan, Andersson, Max January 2017 (has links)
Med denna kvalitativa forskningsstudie vill vi bidra med kunskap om mellanstadieelevers syn på sin egen och andras styrketräning, samt vad som uppstår elever emellan när styrketräning genomförs.Vi vill också bidra med kunskap om vilka genusaspekter som gör sig gällande vid styrketräning bland mellanstadieelever. Det här görs med frågeställningar om elevers erfarenhet om styrketräning, det sociala samspelet när barn styrketränar tillsammans, barns inställning till styrkträning på gym och med genusaspekter som grund. I bakgrunden till studien presenteras hur synen på styrketräning bland barn har förändrats över tid, samt vad styrkträning är. I den tidigare forskningen presenteras gymkultur, gymtyper och styrketräning med genusaspekter i fokus. För att bidra med kunskap om syftet för studien valde vi att se på resultatet utifrån ett barndomssociologiskt perspektiv. Genom två observationer och en intervju i fokusgrupp samlades data in genom att använda en etnografisk ansats, vilket resulterade i tre underrubriker stämning, styrka och status. Materialet analyserades och visade att styrketräning är och kommer att spela en central roll i barns idrottande och fysiska aktiviteter. Det konstaterades att killar tar större plats i styrketräningssammanhang både bland barn och vuxna och sociala medier och förebilder påverkar hur barn ser på styrketräning
|
38 |
Barnets rätt och vuxnas vilja : makt och mening på Rum för BarnLewin, Lisa January 2010 (has links)
<p>Med utgångspunkt i barndomssociologiska tankar undersöker följande etnografiskt inspirerade studie intentionen med och receptionen av Stockholms Kulturhus barnkulturverksamhet Rum för Barn. Genom att tillämpa Stuart Halls kommunikationsmodell för<em> inkodande </em>och <em>avkodande</em> av budskap på materialet, som består av intervjusamtal, observationer, styrdokument, information till besökarna samt en kvalitativ enkätstudie, diskuteras de barndomsideologier om barnet som <em>blivande</em> alternativt <em>varande</em> människa som förekommer i verksamheten samt de vuxna besökarnas tolkning av dessa.</p><p>I analysen framkommer en dubbelhet gentemot barnen såsom å ena sidan blivande människa och å andra sidan varande människa från såväl verksamhet som besökare. Undersökningen påvisar att de båda ideologierna (om barnet som blivande och varande människa) är alltjämt närvarande i både verksamhetens intention samt i de vuxna besökarnas reception och omsatta barnsyn. Rum för Barns givna förutsättningar, dess egen förståelse av verksamheten, sammanhanget och det faktiskt kommunicerade intentionen kan förståelse av verksamheten är bred och bitvis brokig. Också de tolkningar informanterna gör av verksamheten varierar, från godtyckliga till oppositionella.</p><p>Uppsatsen påvisar att verksamheten kan användas som ett forum för förverkligande av barnets rättigheter men att detta inte alltid görs.</p>
|
39 |
Att göra sig gällande : Mångfald i förskolebarns kamratkulturerOlausson, Anna January 2012 (has links)
The aim of this thesis is to describe, analyse and understand how children in preschool construct cultural diversity in their interaction. A wide definition of culture is being used, thereby stressing the cultural background of all children. The study is based on observations and conversations with children in three Swedish preschools. In observing and talking to the children the main interest has been on the extent to which experiences from the children’s individual backgrounds, called cultural impulses, are discernible in their play and interaction. In the analysis a theoretical framework of childhood sociology has been used in order to understand what meaning the children’s actions in their peer cultures have in the construction of cultural diversity. The activities going on in the peer culture have also been studied in relation to the pedagogical context. The findings show diversity within the peer group when it comes to gender and competencies but the actions within the peer cultures contain power game and inclusion as well as exclusion. These are results of hierarchies in the group, building on for example status and social position. These hierarchies are strong in the processes in which it is determined which of the cultural impulses from the children that will be a part of the play and which ones that will be rejected. In Swedish preschool one part of the pedagogical context is the seldom-questioned "fri lek". This is a period of varied length during which the children play by themselves with little or no interference from the pedagogues. The results from the observations indicate that this kind of play has very different meaning for the children. For some it is a possibility to make use of their own experiences in their peer culture and for some it means subordinating to those with higher rank in the hierarchy. / Felaktigt serienummer (#44) i avhandlingen.
|
40 |
Det kompetenta barnet? : En kvalitativ studie om socialsekreterares syn på barns möjlighet till delaktighet vid familjehemsplaceringar / The competent child? : A qualitative study about social workers' view of children's possibilities to participate in foster care placement processesAndersson, Caroline, Nilsson, Madeleine January 2015 (has links)
No description available.
|
Page generated in 0.0442 seconds