381 |
Konsultens perspektiv på digital mognad : En kvalitativ intervjustudie om innebörden av digital mognad och dess betydelse för konsultens arbete / A consultant´s perspective on digital maturity : A qualitative interview study of the implication of digital maturity and its significance for the consultant´s workÖholm, Wilma, Cedlöf, Tilda January 2021 (has links)
Background: Adapting to digital environments and utilizing the benefits that digitalization brings is becoming increasingly important and crucial for the survival of firms in a market that is constantly changing and characterized by digitalization. Firms need to undergo necessary changes in order to successfully adapt their firm to a digital environment and therefore increase their digital maturity. At the same time, it is becoming more common for consultants to be employed by firms to drive their digital transformation. Purpose: The purpose of this study is to investigate how consultants within the IT industry work define digital maturity and what consultants experience is important to work with within digital maturity to drive digital transformation. The study intends to answer the following research questions; ● What does digital maturity signify for a consultant within the IT industry? ● What aspects of digital maturity does a consultant within the IT industry experience are the most important to work with within a firm? Methodology: To answer the purpose of the study and the related research questions, a qualitative interview study with an abductive approach was conducted. A reference model has been used which forms the basis for the study's theoretical frame of reference, interview guide and thematic analysis. The empirical data has been obtained through semi-structured interviews and has been analyzed using a thematic method. The respondents are senior consultants who work at different consulting firms in the IT industry and who have at least 10 years of experience in projects regarding digital transformation and/or digital maturity and at least five years of experience in the consulting profession. This study has adopted an interpretivist philosophy in order to understand contextual factors within the studied subject. Conclusion: The most important aspects of digital maturity from a consultant’s perspective are; capacity for change, external analysis, digital strategy, leadership and governance, and organizational culture. The aspects that have been identified as less important are; digital competence and IT use. This study has therefore contributed to how consultants can work with digital maturity and digital transformation and has also created a classification of the phenomenon that can help both firms and consultants to understand which aspects of digital maturity are more important to prioritize in a digital transformation than others. Keywords: digital maturity, digital transformation, digitalization, digital strategy, leadership, organizational culture, digital competence
|
382 |
”Jag vet de är gamla, de fungerar långsamt men det är bättre än ingenting” : Fenomenografisk studie om digital teknik i svenska för invandrare nivå DMasus, Anna January 2019 (has links)
Forskning inom den kommunala vuxenutbildningen i svenska för invandrare (SFI) är småskalig. På de senaste åren har behovet av SFI-undervisning och kompetenta lärare ökat. Utbildningen ska förbereda eleverna att delta i samhället och en av de viktigaste kompetenserna är den digitala kompetensen. Skolor arbetar därför med digital teknik för att motverka den digitala klyftan som ökat i samhället. Uppsatsen fokuserar kring ämnet digital teknik kopplat till språkundervisning. I denna studie undersöks vad vuxna elever i SFI uttrycker om sin digitala kompetens som är en del av den svenska språkundervisningen i förhållande till den digitala klyftan. Detta ger lärare en insyn i hur elever tänker kring teknikanvändning i sin språkutbildning och en ökad kunskap, vilket bidrar till bättre undervisning. Intervjuer har utförts bland nio SFI-elever på en skola i mellan Sverige för att ta reda på deras tankar och erfarenheter om användandet av digital teknik i sin språkinlärning i och utanför klassrummet. Materialbearbetningen har analyserats genom en tematisk analysmetod, där intervjusvaren organiserats in i olika teman. Uppsatsens huvudteman är: tekniktillgångarna, teknikanvändningarna och digital teknik kopplat till kursplanen för SFI. Resultatet visar att SFI-elever inte alltid har tekniktillgänglighet hemifrån och behöver därmed stöd från skolan. Skolan har surfplattor men inga fungerande datorer, vilket gör att eleverna inte ges möjlighet att lära sig eller träna sig i att använda dator. Vidare arbetar skolan mer traditionellt, där läraren har klassrumsgenomgångar. Digital teknik används för att översätta ord, visa bilder och skriva texter. Dock använder inte eleverna tekniken för att uttrycka sig multimodalt eller designa sitt eget lärande. Konklusionen är att läraren behöver vara utbildad i hur digital teknik används i språkutbildningen. Det räcker inte med att eleverna använder teknik under lektionen, utan undervisningen och arbetssättet behöver också förändras. Det krävs att lärarna får ett nytt perspektiv på vad det innebär att lära sig i en digital lärmiljö. För vidare forskning är det av stort intresse att fortsätta undersöka lärarens tankar och erfarenheter om ämnet digital teknik i undervisningen.
|
383 |
Digitala verktyg i svenskundervisningen : En kvalitativ studie om vad några lärare i årskurs 1 anser om användandet av digitala verktyg, dess möjligheter och utmaningar. / Digitals tools in the Swedish subject- : A qualitative study how some teachers in grade 1 considers about the use of digital tools, their opportunities and challenges.Erlandsson, Malin, Berglund, Helena January 2020 (has links)
Syftet med föreliggande studie är att undersöka vilka möjligheter och utmaningar några lärare i årskurs 1 anser att digitala verktyg medför i svenskundervisingen. Studien utgörs av en kvalitativ ansats i form av intervjuer. Studien visar på vikten av att arbeta med digitala verktyg i undervisningen då det gynnar elevers utveckling och lärande. Resultatet visar att digitala verktyg tillämpas i svenskundervisningen utifrån syftet att eleverna ges möjlighet till ett lustfyllt och varierande lärande som i sin tur leder till motivation hos dem till att vilja lära. I vilken omfattning lärare använder digitala verktyg varierar dock. En bidragande orsak till detta beskrivs vara beroende på vilken digital kompetens läraren innehar. Slutsatsen är att de tillfrågade lärarna är medvetna om digitala verktygs positiva påverkan för elevernas kunskapsutveckling. Trots detta anser de inte att det tillämpas i tillräcklig omfattning. Vi kan genom denna studie konstatera att följden av att många lärare inte innehar en tillräcklig digital kompetens leder till att deras användande av digitala verktyg i undervisningen begränsas. Detta leder vidare till att deras elever inte ges möjlighet att få utveckla sina digitala kunskaper. Detta tyder på att det finns ett behov av utvecklingsområden inom skolans verksamhet gällande lärares digitala kompetensutveckling.
|
384 |
Digitala lärospel – Ett lärarperspektiv : En kvalitativ studie gällande grundskolelärares syn på digitala lärospel som pedagogiskt verktyg i matematikundervisningen / Digital learning games – A teacher’s perspective : A qualitative study about primary school teachers’ thoughts of digital learning games, as a pedagogical tool in mathematics educationNilsson, Erik January 2020 (has links)
Vi lever idag i ett digitaliserat samhälle, där datorspel är ett naturligt inslag i många barn och ungdomars vardag. Teknikens ständiga utveckling och barns höga grad av datorspelande, har resulterat i att det idag finns flertal möjligheter att integrera digitala lärospel som en del av matematikundervisningen. Detta arbete syftade till att öka kunskapen gällande vilka faktorer som påverkar lärares val att implementera, alternativt inte implementera digitala lärospel i sin matematikundervisning för årskurs 4–6. Studien syftade också till att belysa hur lärare som använder digitala lärospel upplever att spelen påverkar elevers lärande. Studiens syfte har besvarats genom kvalitativa intervjuer, med elva matematiklärare i årskurs 4–6. Intervjusvaren har vidare analyserats med hjälp av det teoretiska ramverket RAT, samt utifrån ett sociokulturellt perspektiv. Resultatet visar att digitala lärospel är ett vanligt förekommande i dagens matematikundervisning, samt att lärare främst väljer att använda spelen i syfte att variera undervisningen och för att öka elevernas motivation. Vidare visar resultatet att lärare anser att graden av en aktiv lärarroll är en påverkansfaktor för huruvida digitala lärospel kan bidra till elevers lärande eller inte. Trots den höga användningsgraden av digitala lärospel visar resultatet att ett stort antal lärare upplever sin digitala kompetens som bristfällig, vilket de önskar förbättra. / Today we live in a digitized society, where computer games are a part of most people’s lives. Technology’s constant change, together with the large number of children who play computer games, have led to many new opportunities to integrate digital learning games in today’s mathematics education. This study aimed at increasing knowledge about which factors influence teachers’ choices to implement, or not to implement, digital learning games in their mathematics education for grades 4-6. The study also aimed at investigating teachers’ experiences of how digital learning games affect student learning. In order to answer these questions, qualitative interviews have been conducted with eleven mathematics teachers who are teaching grades 4-6. The results of the interviews have further been analyzed with the theoretical framework RAT, as well as from a sociocultural point of view. The result show that digital learning games are common in today’s mathematics education, and that teachers frequently use the games in order to vary teaching and increase student motivation. The results also show that teachers consider a teacher’s level of activity as an influencing factor for whether or not digital learning games can facilitate the student learning process. Despite teachers’ frequent use of digital learning games, the results show that many feel they lack sufficient digital skills, which almost all of them want to improve.
|
385 |
Digitalt lärande - ett hinder eller en möjlighet? : Om digital kompetens inom distansutbildningar / Digital learning : A study about digital literacyFridlund, Angelica, Tunudd, Emil January 2022 (has links)
This study is based on an abductive approach and a case study where the purpose is to investigate how students experience online education. The questions to answer in the study are based on the students' experiences of expected digital prior knowledge, their need for digital literacy, what advantages and disadvantages they saw with the digital environments and tools they used and what improvements could be identified. The empirical process was done through semi-structured interviews with thematic analysis as an analysis method, where it emerged that the students felt that there is an expectation from universities that the students should have a digital knowledge prior to attending the university and that they had to be able to work independently. There were shortcomings in the knowledge about the digital tools with the teachers and that meant inadequate support for the students. Despite this, the students were satisfied with their choices to study online, but they had many suggestions for improvement measures, which leaves room for future research linked to the issues. / Denna studie bygger på en abduktiv ansats och är en fallstudie där syftet är att undersöka hur studenter upplever distansutbildning. Frågeställningarna i studien bygger på studenternas upplevelser kring förväntade digital kompetens, vilka för-och nackdelar de såg med de digitala miljöer och verktyg som de använde sig av samt vilka förbättringsförslag som går att identifiera. Empiriinsamlingen skedde genom semistrukturerade intervjuer med tematisk analys som analysmetod, där det framgick att studenterna upplevde att det finns en förväntan från universitet där studenterna ska ha digitala förkunskaper och kunna arbeta självständigt. Det fanns brister i kunskapen kring de digitala verktygen hos lärarna och bristfälligt med stöd till studenterna. Trots detta var studenterna nöjda med sina val att studera på distans men de hade många förslag på förbättringsåtgärder vilket lämnar utrymme för framtida forskning kopplat till frågeställningarna.
|
386 |
Hur stöttas språket i förskolan, rent tekniskt? : Enkätstudie om hur pedagoger i förskolan använder digitala verktyg för att främja barns språkutvecklingWindh, Frida, Jonsson, Filip January 2022 (has links)
Syftet med denna studie har varit att studera i vilken omfattning och på vilket sätt förskolepedagoger anser att de främjar barns språkliga utveckling med stöd av digitala verktyg. Vidare fokuseras hur de uppfattar att digitala verktyg påverkar barns språkutveckling samt vilka språkliga utvecklingsstadier de menar digitala verktyg kan påverka. Studien utgår ifrån Vygotskijs samlade språkteorier inom det sociokulturella perspektivet där grunden för språklig utveckling ligger i det sociala samspelet, mediering, kulturella verktyg och utnyttjandet av den proximala utvecklingszonen. I och med att samhället blir mer och mer digitaliserat följer även förskolans verksamhet denna utveckling där verksamheten utvecklas och får mer digitaliserade inslag att förhålla sig till. Det blir då pedagogernas arbete att skapa en verksamhet där barn får en möjlighet till att utveckla en adekvat digital kompetens. Därför har vi valt att fokusera på pedagogernas perspektiv och åsikter i denna studie.En enkätundersökning har genomförts med en blandning av kvalitativa och kvantitativa frågor, vars resultat kommer att redovisas i flytande text tillsammans med statistiska tabeller med tillhörande citat från de deltagande respondenterna.Resultatet har visat på att det som har störst betydelse för språkets utveckling i samband med användandet av digitala verktyg är pedagogernas förhållningssätt, inställning och kompetens inom de bägge arbetsområden. Majoriteten av pedagogerna använder digitala verktyg för att främja och fördjupa ett lärande till barn som befinner sig i behov av stöd samt barn som har ett annat modersmål än svenska med hjälp av olika högläsning verktyg. Denna studie riktar sig främst till pedagoger som har ett intresse för språk samt digitala verktyg, o
|
387 |
“När jag måste upptäcka allt själv så prioriterar jag bort det” : En kvalitativ studie kring lärares självupplevda digitala kompetens och attityd gentemot digitala lärresurser i matematikundervisningen i årskurs 1–3 / ”When I have to discover everything myself I don't prioritize it” : A qualitative study of teachers' self-perceived digital competence and attitude towards digital learning resources in mathematics teaching grades 1–3Johansson, Josefine, Hämquist, Emelie January 2022 (has links)
As a consequence of society's constant digitalization, the demands for digital competence increases. The educational system is no exception, and teachers should be considered a central component regarding the integration of digital learning resources in education. Therefore, the purpose of this study is to investigate whether or not the use of digital learning resources in mathematics education in grades 1–3 is affected by the self-perceived digital competence and attitudes of teachers, and, if so, how it is affected. To fulfill this purpose a qualitative study was conducted, which included interviews with thirteen teachers working in selected grades. The results showed that each and every teacher had a positive attitude, as well as a high usage of digital learning resources in mathematics education. The results also showed that this did not automatically imply a critical approach or awareness regarding the use of these kind of resources and its effect on mathematics education. This indicates that the majority of the respondents have deficiencies regarding the ability to combine digital resources with pedagogical content knowledge when teaching mathematics. The conclusion of the study is that teachers’ self-perceived digital competence and attitudes affected the use of digital learning resources, and that these aspects in turn were affected by numerous other factors. The self-perceived digital competence was affected by the individual interpretation of the same notion, which in the long run seemed to affect the critical approach towards the use of digital learning resources. The factors that turned out to have the most effect on teachers’ attitudes were shortage of time and level of interest. Overall, this indicates that more time needs to be given in order for teachers to enhance their competence through education and collaboration between colleagues. This in order to prevent teachers' individual actions affecting the equivalence of education. / I takt med samhällets ständigt pågående digitaliseringsprocess ställs också allt högre krav på digital kompetens. Skolans värld är inget undantag, och läraren bör här betraktas som en central komponent i arbetet med att integrera digitala lärresurser i undervisningen. Syftet med denna studie var därför att undersöka om användandet av digitala lärresurser i matematikundervisningen i årskurs 1–3 påverkas av lärarens självupplevda digitala kompetens och attityd, och i så fall på vilket sätt. För att uppfylla detta syfte genomfördes en kvalitativ intervjustudie med tretton verksamma lärare i valda årskurser. Resultatet visade att samtliga lärare hade en positiv attityd, samt en hög användningsfrekvens av digitala lärresurser i matematikundervisningen. Resultatet visade dock hur detta inte automatiskt innebar ett kritiskt förhållningssätt eller en medvetenhet kring användandets påverkan på matematikundervisningen. Detta indikerar att majoriteten av respondenterna har brister gällande förmågan att integrera digitala lärresurser i matematikämnet på ett ämnespedagogiskt sätt. Studiens slutsats är således att lärarnas självupplevda digitala kompetens och attityd påverkade användningen, samt hur dessa aspekter i sin tur påverkades av en mängd andra faktorer. Den självupplevda digitala kompetensen var påverkad av den individuella tolkningen av samma begrepp, vilket i slutändan tycks påverka det kritiska förhållningssättet kopplat till användandet av digitala lärresurser. De faktorer som visade sig påverka lärarnas attityder i störst omfattning var tidsbrist och den egna intressenivån. Sammantaget indikerar detta att det finns ett behov av att tid avsätts för kompetensutveckling och kollegialt lärande, för att förhindra att lärares individuella agerande påverkar matematikundervisningens likvärdighet.
|
388 |
Digitalisering och dess verktyg i förskolans värld : En uppsats om barnskötares och förskollärares syn på digitalisering och digitala verktygNilecrona, Josefin, Nilsson, Sara January 2021 (has links)
The purpose of this essay is to investigate preschool educators' views on digitalization at work. We have investigated preschool educators' views on digitalization and how the educators digital competence affects the use of digital tools. We also want to find out what preschool educator´s consider is a digital tool and how the digitization process is expressed. The essay's questions are the following: What are preschool educators' views on digitization, what is included in the concept of digital tools according to preschool educators, how preschool educators work with digital tools and what preschool educators consider are opportunities and obstacles with digitization in preschool. The essay has a qualitative analysis and is based on educators´ stories from interviews that we analyze from two theoretical perspectives. The two theoretical perspectives we start from are the sociocultural perspective with concepts such artifacts and mediations and phenomenology perspective. We can see the results that show that educators believe that they have too little digital competence due to the constant digital development that takes place in our culture. The educators have a view that digitization means taking the help of digital tools in everyday life. We also see that the Ipad is the digital tool that educators use most in the activities together with the children. / Syftet med denna uppsats är att undersöka förskollärares och barnskötares syn på digitalisering i sitt arbete. Vi har undersökt förskollärare och barnskötares syn på digitalisering och hur derasdigitala kompetens påverkar användningen av digitala verktyg. Vi vill också ta reda på vad förskollärare och barnskötare anser är ett digitalt verktyg och hur digitaliseringsprocessen uttrycks. Uppsatsens frågor följer: Vilken syn har förskolepedagoger på digitalisering, vad ingår i begreppet digitala verktyg enligt förskolepedagogerna, hur arbetar förskolepedagoger med digitala verktyg i förskolan samt vad ser förskolepedagoger för möjligheter och hinder med digitalisering inom förskolan. Uppsatsen har en kvalitativ analys och är baserad på förskolepedagogers erfarenheter och dess berättelser från intervjuer. Intervjuerna har vianalyserar ur två teoretiska perspektiv. De två teoretiska perspektiv vi utgår från är det sociokulturella perspektivet och fenomenologiska perspektivet. Vi kan se resultat som visar att förskolepedagoger anser att de har för lite digital kompetens på grund av den ständiga digitala utvecklingen som sker i vår kultur. Förskolepedagogerna anser att digitalisering innebär att man använder digitala verktyg i vardagen. Vi ser också att Ipad är det digitala verktyget som förskolepedagoger använder sig av mest i aktiviteter tillsammans med barnen.
|
389 |
Digitalisering i fritidshemmets verksamhet : Fritidshemslärarens perspektiv / Digitization in the leisure center : The leisure teacher’s perspectiveSerey, Silvana Katerine, Sandberg, Matilda January 2021 (has links)
Målet med studien är att undersöka digitaliseringen i fritidshemmets verksamhet ur fritidshemslärarens perspektiv. Frågeställningarna som besvaras är: Vilka möjligheter uppfattar fritidshemslärarna med digitaliseringen i fritidshemmets pedagogiska verksamhet? Samt vilka begränsningar uppfattar fritidshemslärarna med digitaliseringen i fritidshemmets pedagogiska verksamhet? Studien utgår från en kvalitativ fenomenografisk metodansats där empirin har samlats in genom individuella semistrukturerade intervjuer med fenomenografisk metodansats. Det är totalt nio fritidshemslärare från fyra kommuner i södra Sverige som deltar i studien. Studien har utgått från en fenomenografisk analysmodell där den insamlade empiri som framkommit presenteras utefter följande teman: Variation kring tillgänglighet av digitala verktyg, Elevers skilda förutsättningar av digitala verktyg i hemmet, Fritidshemslärares digitala kompetens, Attityder kring användandet av digitala verktyg, Kollegiala förutsättningar, Kompetensutveckling samt Fritidshemmets verksamhet i relation mot den obligatoriska skolan. Resultatets olika teman bildar tillsammans en helhet utifrån ett fritidshemslärare perspektiv kring digitalisering som fenomen i fritidshemmets verksamhet. Både möjligheter och begränsningar gick att urskilja i resultatets teman och studiens frågeställningar diskuterades därför tillsammans. Möjligheter och begränsningar som framkom utifrån studiens frågeställningar var tillgång till digitala verktyg i fritidshemmets verksamhet, för en likvärdig utbildning, hur fritidshemslärarens egna attityder möjliggör eller begränsar digitaliseringen i fritidshemmets verksamhet, vikten av fritidshemslärarens egen digitala kompetens och kompetensutveckling samt inkludering av fritidshemslärarna i fritidshemmets digitalisering.
|
390 |
Revision i en digitaliserad värld : En kvalitativ studie om hur digitala kompetenser formar yrkesrollen som revisorHemström, Max, Westman, Olle January 2021 (has links)
Digitaliseringens framfart formar samhälle, arbetsmarknad och yrkesroller. Digitalt arbeteinnebär inte bara effektivitetsförbättringar utan även sämre matchning på arbetsmarknadenoch interna kompetensutmaningar. I takt med utvecklandet av nya teknologier kommer blandannat revisorns yrkesroll förändras till att innehålla mer digitala arbetssysslor, och därav skeräven en förändring av de kompetenser som arbetet kräver. Denna studie behandlar frågan omhur digitala kompetenser formar revisorns yrkesroll, med syftet att skapa förståelse fördigitala kompetenser inom revisorsprofessionen. Studien är kvalitativ samt i huvudsakinduktiv men innehåller även abduktiva inslag, och har genomförts genom en kombinationav att granska platsannonser samt genomföra semi-strukturerade intervjuer med revisorer. För att uppnå studiens syfte används de tre pelarna inom institutionell teori samt teori omroller som en referensram för att analysera det empiriska resultatet. De tre pelarna inominstitutionell har i tidigare studier använts för att analysera roller inom ekonomistyrning menhar inte applicerats inom revision. Studiens resultat visar på att digital kompetens inteframstår efterfrågas av arbetsgivare i platsannonser trots att revisorer upplever att god digitalkompetens kan effektivisera arbetet och därigenom utgöra en framgångsfaktor i yrkesrollensom revisor. Vidare framstår yrkesrollens behov av digital kompetens skifta under yrkeslivetdå arbetet för juniora revisorer framstår vara mer tekniskt krävande än för seniora revisorer. På så vis belyser studien hur yrkesrollen som revisor framstår progressivt övergå från mertekniskt krävande arbete till mer socialt orienterat arbete.
|
Page generated in 0.0837 seconds