401 |
The Kayamandi Children’s Possibilities and Conditions for Digital Learning : An Ethnographic Minor Field Study Investigating the Digital Learning and Edtech Opportunities for the Primary School Children Living in a South African Township / Kayamandi-barnens möjligheter och villkor för digitalt lärande. : En etnografisk mindre fältstudie som undersöker digitalt lärande och edtech-möjligheter för grundskolebarn som bor i en Sydafrikansk kåkstadVitus, Lovisa January 2022 (has links)
The educational system is going through a rapid shift towards digital learning, a phenomenon happening all over the world. This thesis examines the possibilities and conditions for digital learning amongst primary school children living in the township Kayamandi in Stellenbosch, South Africa. The project was carried out as a case study and has used a focused ethnographic approach. The objective was to conduct an explorative study of digital learning in a smaller township and to provide an understanding of the educational system, technology adoption in schools and among children, children's and teachers' digital literacy, and what opportunities for digital learning exist today. Three Kayamandi schools in Stellenbosch have been visited for observation: Kayamandi Primary School, Ikaya Primary School, and A.F. Louw Primary School. In addition, interviews have been conducted with different stakeholders within education, as well as focus groups and a survey with the children. Among the findings this master’s thesis shows that a digitalisation is ongoing but that there is an uneven accessibility to digital technologies and data which could be tackled with a tailored digital strategy. This study also notes on positive effects from using edtech programs and indicates that personalised learning and gamification might be key to success for digital learning in a township. A preliminary conclusion is that there are possibilities for digital learning, but the conditions are complex and various contextual factors need to be addressed in a collective and mindful manner. / Utbildningssystemet går igenom en snabb förändring mot digitalt lärande, ett fenomen som händer över hela världen. Denna avhandling undersöker möjligheterna och förutsättningarna för digitalt lärande bland grundskolebarn som bor i kåkstaden Kayamandi i Stellenbosch, Sydafrika. Projektet utfördes som en fallstudie och har använt ett fokuserat etnografiskt tillvägagångssätt. Målet var att genomföra en explorativ studie av digitalt lärande i en mindre kåkstad och att ge en förståelse för utbildningssystemet, teknikanvändningen i skolorna och bland barnen, barnens och lärarnas digitala kunskaper och, vilka möjligheter till digitalt lärande som finns idag. Tre Kayamandi-grundskolor i Stellenbosch har besökts för observation: Kayamandi Primary School, Ikaya Primary School och A.F. Louw Primary School. Dessutom har intervjuer genomförts med olika intressenter inom utbildning, samt fokusgrupper och en enkät med barnen. Bland resultaten visar denna masteruppsats att en digitalisering pågår men att det finns en ojämn tillgänglighet till digital teknik och internet som skulle kunna hanteras genom en skräddarsydd digital strategi. Denna studie noterar också positiva effekter av att använda edtech-program och indikerar att personligt lärande och spelifiering (gamification) kan vara nyckeln till framgång för digitalt lärande i en kåkstad. En preliminär slutsats är att det finns möjligheter för digitalt lärande, men förutsättningarna är komplexa och olika kontextuella faktorer behöver hanteras på ett kollektivt och medvetet sätt.
|
402 |
Lärares beskrivningar av möjligheter och utmaningar i matematikundervisning med programmering / Teachers´ descriptions of opportunities and challenges in teaching mathematics with programmingRassooli, Mansur, Soofi Wiklander, Sarvenaz January 2023 (has links)
Syftet med denna studie är att undersöka vilka utmaningar och möjligheter F-3 lärare upplever att de möter när de tillämpar programmering i matematikundervisningen samt vilka kompetenser de anser sig behöva. Enligt tidigare forskning saknar F-3 lärare kunskaper för att lära ut matematik genom att tillämpa programmering i matematikundervisningen. Den metod som vi har använt oss av bygger på semistrukturerade intervjuer med utbildade lärare som arbetar inom F-3. Resultatet indikerar att lärarna får stöd i att utveckla sina digitala kompetenser för att undervisa om programmering så det kopplas till matematik genom att delta i kurser, genom lån av digitala hjälpmedel samt genom kollegialt lärande. Det framgår även att lärarna på olika sätt försöker bidra till att eleverna lär sig matematik när de undervisar om programmering, bland annat genom att använda och upprepa matematiska begrepp, eller genom att ge uppgifter till eleverna som handlar om problemlösning men som liknar problemställningar som återfinns inom programmering. Lärarna lyfter flera utmaningar kopplat till matematikundervisning där programmering ingår, bland annat att tiden inte räcker till samt brister i de läromedel som finns att tillgå. Att få unga elever att förstå kopplingen till matematik beskrivs också som en utmaning. Däremot ser lärarna att matematikens koppling till programmering är en möjlighet att väcka lusten för matematik eftersom barnen tycker programmering är roligt. Studiens slutsatser är att lärarna utvecklar de digitala kompetenser som de behöver för att använda programmering i matematikundervisningen genom stöd från organisationen på olika sätt, att lärarna möter olika utmaningar när eleverna programmerar under matematiklektioner på grund av elevernas ålder eftersom de ser programmering som en lek. Samtidigt kan denna utmaning ses som en möjlighet eftersom så länge eleverna upplever att programmering är lekfullt så leder det till att eleverna blir mer engagerade och intresserade under matematiklektionerna. / The purpose of this study is to investigate the challenges and opportunities F-3 teachers will encounter when applying programming in teaching mathematics and the competencies they need while doing so. According to previous research, F-3 teachers do not possess the necessary skills in teaching mathematics by applying programming in the education process. The methodology used in this study is based on semi-structured interviews with trained teachers who work within F-3. The research results indicated that teachers are able to enhance their competences and skills by participating in educational courses and collegial learning opportunities as well as borrowing digital aids. In addition, teachers have proven to utilize various mathematics skills while teaching programming: using and repeating mathematical concepts, as well as assigning problem-solving tasks, similar to problems observed in programming, are the two approaches used to enrich students’ learning. The teachers raised several challenges associated with mathematics teaching where programming is included: not having sufficient time to explore the concepts, as well as inadequate teaching materials for such subjects. Engaging young students to comprehend the connection between mathematics and programming is also described as a challenge. On the other hand, teachers perceive that the connection between mathematics and programming is an opportunity to cultivate student’s passion in mathematics, since children find programming to be fun and appealing. To conclude, this study demonstrates that teachers are able to acquire digital competences through various forms of support from the school. They need such skills when using programming in their mathematics teaching. Yet, teachers will certainly face different challenges when students attempt programming during mathematics lessons. Due to their young age, some students see programming as a game, and this causes an extra challenge in the teaching process. At the same time, this challenge can be seen as an opportunity because as long as students perceive programming as enjoyable and appealing, it leads to them being more engaged and interested during math lessons.
|
403 |
Interaktiv skrivtavla i matematikundervisningen : En kvalitativ undersökning av lärares användning, uppfattning och digital kompetens av interaktiv skrivtavla i matematikundervisning / Interactive whiteboard in mathematics teaching : A qualitative study of teachers' usage, perception, and digital competence of interactive whiteboard in mathematics educationCarlsson, Alice, Samuelsson, Nora January 2023 (has links)
I och med den pågående digitaliseringen i dagens samhälle som vi även ser i skolans verksamhet är det av stort intresse att undersöka dess påverkan i klassrummet. Syftet med föreliggande studie var att undersöka lärares användning och uppfattning av interaktiv skrivtavla i matematikundervisningen. Vidare undersöktes även lärares uppfattning av sin digitala kompetens. För att uppfylla studiens syfte genomfördes åtta kvalitativa intervjuer med lärare från fyra olika skolor verksamma i årskurs f-6. Studiens resultat visade att samtliga lärare hade en positiv inställning till användandet av interaktiv skrivtavla i matematikundervisningen. Lärarna använde tavlan främst i genomgångar där de hade en uppfattning av att den interaktiva skrivtavlan tydliggjorde, strukturerade samt anpassade undervisningen. Lärarnas huvudsakliga syfte till användningen av interaktiv skrivtavla var att skapa engagemang hos eleverna. En ytterligare slutsats av studiens resultat är att den digitala kompetensen hos lärarna är av stor vikt för att den interaktiva skrivtavlan ska användas på ett så effektivt sätt som möjligt. Vidare visade studiens resultat att varken generell eller ämnesspecifik utbildning inom den interaktiva skrivtavlan var vanligt förkommande. Lärarna uttryckte däremot önskan om att erhålla utbildning. Avslutningsvis visade studiens resultat att lärarens egenintresse och prioritering av tid var avgörande i användandet av interaktiv skrivtavla. Sammanfattningsvis indikerar detta på att utbildning inom IST både är önskvärt samt nödvändigt för att tavlan ska användas på ett effektivt sätt i matematikundervisningen. / With the ongoing digitization in today's society, which we also see in school operations, it is of great interest to examine its impact in the classroom. The aim of the present study was to investigate teachers' use and perception of interactive whiteboards in mathematics teaching. Furthermore, teachers' perception of their digital competence was also investigated. To fulfill the purpose of the study, eight qualitative interviews were conducted with teachers from four different schools active in grades f-6. The results of the study showed that all teachers had a positive attitude towards the use of interactive whiteboards in mathematics teaching. The teachers used the board mainly in briefings where they had a perception that interactive whiteboards clarified, structured, and adapted the teaching. The teachers' main purpose for using the interactive whiteboard was to create engagement among the students. A further conclusion of the study's results is that the digital competence of the teachers is of great importance for interactive whiteboards to be used as efficiently as possible. Furthermore, the results of the study showed that neither general nor subject-specific training within the interactive whiteboards was common. The teachers, on the other hand, expressed the desire to receive education. In conclusion, the results of the study showed that the teacher's self-interest and prioritization of time were decisive in the use of interactive whiteboards. In summary, this indicates that education within the interactive whiteboard is both desirable and necessary for the it to be used effectively in mathematics teaching.
|
404 |
Barns väg till en adekvat digital kompetens : Förskollärarnas konstruktioner av den digitala undervisningen / Children's path to adequate digital competence : Preschool teachers' constructions of digital teachingDahlström, Belinda, Fransson, Malina January 2022 (has links)
Regeringen har tagit fram en digitaliseringsstrategi med syfte att utveckla den digitala undervisningen i förskolan och reducera den rådande digitala klyftan i samhället. Det framgår att förskolan är en viktig utgångspunkt för barns adekvata digitala kompetens. Digitalisering har i och med den reviderade läroplanen för förskolan fått en mer framträdande roll i undervisningen. Eftersom digitaliseringen i förskolan är ett relativt nytt arbetsområde har det uppmärksammats att det finns bristande kunskaper hos förskollärarna om hur den digitala undervisningen ska genomföras. I och med att förskollärarna har huvudansvaret för den undervisningen som bedrivs är det viktigt att de håller sina kunskaper och metoder uppdaterade. För att barn ska kunna möta de behov som finns i samhället måste förskolan skapa förutsättningar för dem att utveckla nya kompetenser. Barnen växer upp i en digitaliserad värld och behöver därmed få förutsättningar att utveckla specifika förmågor för att kunna möta 2000- talets utmaningar. Förskollärarnas erfarenheter och konstruktioner av den digitala undervisningen är därmed av stor relevans. Studien har som syfte att beskriva och diskutera hur förskolläraren i sin undervisning konstruerar adekvat digital kompetens i arbetet med barnen och hur den uppfattas av barnen. I studien användes en kvalitativ metod med sex stycken semistrukturerade intervjuer varav tre förskollärare och tre förskolebarn från tre olika kommuner. Barnens del i studien är att påvisa validiteten i förskollärarnas svar samt vilka digitala kompetenser barnen fått förutsättningar att utveckla. Det har varit framträdande i studiens resultat att förskollärares erfarenheter samt syn på barn och digital teknik har varit aspekter som påverkat deras konstruktioner. I och med att det inte framgår i läroplanen hur arbetet med digitaliseringen specifikt ska bedrivas framkommer förskollärares varierade kunskaper och erfarenheter vara påverkansfaktorer. Men hur kan förskolan skapa en likvärdig utbildning när förskollärarnas konstruktioner av den digitala undervisningen skiljs åt? I diskussionsdelen ställs därmed förskollärarnas förutsättningar samt inställning till att bedriva den digitala undervisningen i relation till barns utveckling av en adekvat digital kompetens. / The government has developed a digitalisation strategy with the aim of developing digital teaching in preschools and reducing the prevailing digital divide in society. They show that preschool is an important starting point for children's adequate digital competence. Digitization has thus, with the revised curriculum for preschool Lpfö 18, been given a more prominent role in teaching. As digitalisation in preschool is a relatively new area of work, it has been noted that there is a lack of knowledge among preschool teachers about how digital teaching should be implemented. As preschool teachers have the main responsibility for the teaching that is conducted, it is important that they keep their knowledge and methods up to date. In order for children to be able to meet the needs that exist in society, the preschool must create conditions for them to develop new skills. Children grow up in a digitalized world and thus need the conditions to develop specific abilities to be able to meet the challenges of the 21st century. The preschool teachers' experiences and constructions of digital teaching are thus of great relevance. The purpose of the study is to describe and discuss how the preschool teacher’s construct adequate digital competence in the work with the children and how it is perceived by the children. The study used a qualitative method with six semi-structured interviews, of which three were preschool teachers and three were preschool children from three different communities. The children's part of the study is to investigate the validity of the preschool teachers' answers and what digital skills the children have been given the conditions to develop. It has been prominent in the results of the study that preschool teachers' experiences and views on children and digital technology have been aspects that have influenced their constructions. As it does not appear in the curriculum how the work with digitalisation is to be conducted specifically, the preschool teachers' varied knowledge and experiences appear to be influencing factors. But how can the preschool create an equivalent education when the preschool teachers' constructions of the digital teaching are separated? The discussion section thus sets out the preschool teachers' prerequisites and attitude towards conducting digital teaching in relation to children's development of adequate digital competence.
|
405 |
Den “moderna läraren” i fritidshem : En kvantitativ studie om vad som karaktäriserar yrkesverksamma i fritidshemmet med hög självskattad självtillit till att arbeta med digitala verktyg / The modern teacher in Leisure time centers : A quantitative study that examines what characterizes professionals in LCT-centers with high self-assessed ICT self-efficacySkulstad, Hampus, Lindbergh, Philip January 2023 (has links)
Bakgrund: Digitaliseringen i samhället har pågått under lång tid och tempot på utvecklingen är påtaglig. Skolan står mitt i centrum av denna digitala våg av utveckling och alla yrkesverksamma i skolan påverkas dagligen i det de gör av digitaliseringen. År 2017 reviderades läroplanen och lärares uppdrag i att stärka elevers digitala kompetens förstärktes. Sveriges nationella digitaliseringsstrategi har lagt en grund för att Sverige ska bli världsledande inom digitalisering. Även lärarutbildningen har anpassats till de nya nationella riktlinjerna och har idag en större digital grund i utbildningen. Syfte: Syftet med studien är att undersöka vad som påverkar alla yrkesverksammas självförtroende till deras digitala arbete och upplevda kompetens. Dessutom vill vi också undersöka vilka faktorer som påverkar deras sätt att arbeta med digitala verktyg inom fritidshemmet. Med stöd av syftet har vi formulerat två frågeställningar: Vad karaktäriserar yrkesverksamma inom fritidshemmet med hög självskattad självtillit till digitala verktyg? Hur påverkar andra faktorer yrkesverksammas sätt att arbeta med digitala verktyg? Metod: Vi använde oss av en digital webbenkät som vi skapade med hjälp av Google forms där vi hade 160 respondenter som svarade. Sammanställningen av data och analys samt gruppindelning av alla respondenter har gjorts i Excel. I diskussionen resonerar vi kring vårt resultat återkopplat till tidigare forskning, styrdokument och rapporter. Resultat: Resultatet pekar på ett antal olika karaktärsdrag hos yrkesverksamma inom fritidshemmet med hög självskattad självtillit kopplat till digitala verktyg. Ålder, personligt intresse, digital kompetens, vidareutbildning samt motivation till vidare lärande är meriter och egenskaper som återfinns hos respondenter med hög självtillit till digitala verktyg. Vidare visar resultatet att lärarutbildning och framförallt modern lärarutbildning leder till mer lärarledd digital undervisning samt mer frekvent utvärdering av digitala undervisningsmoment.
|
406 |
Det handlar om att förbereda barnen inför en digitaliserad värld : En fenomenografisk studie om rektorers och förskollärares uppfattningar om förskolans digitaliseringsuppdrag / Perceptions of preparing the children for a digitalized world : A phenomenographic study of principals and preschool teachers perceptions of the digitalization mission in the preschoolStefansdotter Axelsson, Linnéa, Ansgarsdotter, Emelie January 2023 (has links)
När förskolans reviderade läroplan trädde i kraft år 2019 fick digitaliseringen en tydlig plats i styrdokumentet, med avsikten att barnen i förskolan ska få förutsättningar att utveckla adekvat digital kompetens. I läroplanen framgår dock inte hur detta arbete ska gå till. Syftet med denna studie är att undersöka hur rektorer och förskollärare uppfattar adekvat digital kompetens och digitaliseringsuppdraget i förskolan, samt vilka förutsättningar förskollärarna får för att utveckla adekvat digital kompetens. Studien har sin utgångspunkt i en fenomenografisk forskningsansats, där semistrukturerade intervjuer med rektorer och förskollärare har använts som metod för att samla in empiri. Den insamlade empirin har sedan bearbetats och tolkats med hjälp av en fenomenografisk analysmodell. Studiens resultat visar att respondenterna uppfattar att adekvat digital kompetens och digitaliseringsuppdraget handlar om att förbereda barnen inför en digital värld, samt att barnen ska få förutsättningar att kunna använda digitala verktyg. I enighet med tidigare forskning påvisar denna studie att ett personligt driv och en positiv inställning till digitaliseringsuppdraget är avgörande för hur digitala verktyg implementeras för barnen i förskolan. Samtidigt efterfrågar förskollärarna mer fortbildning och tid till kollegialt lärande för att erhålla adekvat digital kompetens.
|
407 |
Från data till beslut: Hur samspelet mellan människor och IT-verktyg ser ut i beslutsstödsprocessen hos en svensk nischbank : En fallstudie kring hur en svensk nischbank tar fram, uppfattar och använder beslutsstödEl Moussaoui, Hamza, Knezevic, Daniel January 2023 (has links)
The study has been carried out with the aim of finding out what a Swedish niche bank's worksystem around the use of decision support looks like. More specifically how decision support is produced and how this decision support is understood and used to partly improve internalbusiness processes. With this purpose, the research question "How is decision support developed within a Swedish niche bank and what is the role of decision support for the business and its development of internal business processes?" has been produced.The method applied in the study is a qualitative method with a case study as a research method. The data collection has been carried out through nine semi-structured interviews of which seven were carried out in the first round and two in an additional interview round The interviews were carried out with respondents who hold different roles within the business.The study used an abductive approach, a target-driven selection and interviews were held remotely. The analysis has been based on the results and the theoretical framework, which contains various subject areas linked to the content of the study, for example decision support, visualization, analyzing data, internal business processes and digital divide. Where each topic from the theory has been linked to relevant parts of the result that either emphasized or questioned the theories.The study provides a discussion around analysis, language barrier, intermediaries and also for future studies that discuss points of view and insights from this study. The study shows how decision support is central to developing various business processes internally. The creation of the decision support lies in the analysis of data which is then visualized for decision makers within the business, who partly order and partly receive these decision support. However, in connection with the decision support and its development and usage, a language barrier arises where the competence around digital tools and data differs between departments, which results in roles that have to interpret and explain the decision support. / Studien har genomförts i syfte att ta reda på hur en svensk nischbanks arbetssystem kring nyttjandet av beslutsstöd ser ut. Nämligen hur beslutsstöd tas fram samt hur dessa beslutsstöd förstås och används för att dels förbättra interna verksamhetsprocesser. Med detta syfte har forskningsfrågan “På vilket sätt tas beslutsstöd fram inom en svensk nischbank och vad har beslutsstöd för roll för verksamheten samt dess utveckling av interna verksamhetsprocesser? ”tagits fram. Metoden som tillämpats i studien är en kvalitativ undersökning med fallstudie som forskningsmetod. Datainsamlingen har utförts genom nio semistrukturerade intervjuer varav sju utfördes i den första omgången och två i en ytterligare intervjuomgång, som två fördjupningsintervjuer. Intervjuerna utfördes med respondenter som besitter olika roller inom verksamheten. Studien har använt sig av en abduktiv ansats, ett målstyrt urval och intervjuer har hållits på distans. Analysen har utgått från resultatet och den teoretiska referensramen som innehåller olika ämnesområden kopplat till studiens innehåll, exempelvis beslutsstöd,visualisering, analysering av data, verksamhetsprocesser och skillnad i digital kompetens. Vardera ämne från teorin har kopplats till relevanta delar av resultatet som antingen poängterat eller ifrågasatt teorierna. Undersökningen för en diskussion kring analys, språkbarriär, mellanhänder och även inför framtida studier som diskuterar synpunkter samt insikter från denna studie. Studien visar hur beslutsstöd ligger centralt för att utveckla olika verksamhetsprocesser internt. Skapandet av beslutsstöden ligger i analysering av data som sedan visualiseras för beslutsfattarna inom verksamheten, för de som beställer och får dessa beslutsstöd presenterade. I samband med beslutsstöden och dess framtagande och användande uppstår dock en språkbarriär där kompetensen kring digitala verktyg och data skiljer sig mellan avdelningar, vilket resulterar i roller som behöver tolka och förklara beslutsstöden.
|
408 |
Digitala multimodala texter som examinationsform i grundlärarprogrammen : En kvantitativ studie om användning och bedömning av digitala multimodala texter i grundlärarprogrammen F-3 och 4-6Ekholm Johansson, Pia January 2022 (has links)
Denna studie syftade till att bidra med kunskap om vilka faktorer som påverkar lärarutbildares användning av digitala multimodala texter som examinationsform i grundlärarprogrammens kurser samt vilka kriterier och metoder som används vid bedömning av texterna. Som teoretisk referensram användes multimodal teoribildning och designteoretiskt perspektiv. Genom en enkätundersökning tillfrågades lärarutbildare i grundlärarprogrammen F-3 och 4-6 vid 16 svenska lärosäten om användning och bedömning av digitala multimodala texter som examinationsform. Enkäten besvarades av 101 grundlärarutbildare varav 42 uppgavs använda digitala multimodala texter som examinationsform. Resultatet som analyserades statistiskt visade att grundlärarutbildares intresse för digitala multimodala texter som examinationsform påverkar användningen av dem. Examinationsformen används av grundlärarutbildare i störst omfattning för att öka lärarstudenters möjligheter att visa kunskaper på flera sätt och för att öka deras erfarenheter inför egen undervisning. Resultatet visade även att bedömning i huvudsak utgår från lärarstudenters förståelse för ämnesinnehållet samt deras kommunikations- och analysförmåga. Summativ bedömningsmetod används i störst omfattning. De slutsatser som drogs av studiens resultat var att det finns behov av att lärarutbildare, särskilt i ämnet svenska och svenska som andraspråk, ser digitala multimodala texters potential för meningsskapande, och fördjupar kunskapen om dem. Det finns även behov av både digital kompetenshöjning och ökade kunskaper i multimodalt textskapande. En förutsättning för att digitala multimodala texter ska komma till sin rätt som examinationsform i grundlärarutbildningen är att det utformas valida bedömningskriterier som omfattar texternas hela meningspotential samt bedömningsmetoder som är möjliga att använda i praktiken. På grund av det begränsade och icke representativa urvalet är studiens resultat inte statistiskt generaliserbart.
|
409 |
Digital kompetens bland digitala infödingar: Om elevers och lärares syn på elevernas digitala kompetensLibertson, Joanna January 2014 (has links)
Med bakgrund i de senaste årens digitalisering av skolan och EU-kommissionens formulering av digital kompetens som en av åtta nyckelkompetenser för ett livslångt lärande är studiens syfte att undersöka och jämföra hur lärare och elever på en skola på gymnasienivå ser på elevernas digitala kompetens. Detta görs utifrån tre frågeställningar som rör elevernas syn på sin digitala kompetens, lärarnas syn på elevernas digitala kompetens samt huruvida det finns någon diskrepans mellan dessa båda. Den metod som används är kvalitativa intervjuer, och studiens resultat bygger på totalt sju intervjuer. Av dessa är fyra intervjuer med elever från samma klass och tre med lärare från samma skola.Resultatet analyseras utifrån Macken-Horariks modell om kunskap och litteracitet och delas in i tre kategorier som ligger till grund för diskussionen. I denna lyfts utöver Macken-Horariks modell också EU-kommissionens definition av digital kompetens och begreppsparet digital inföding och digital immigrant in som teoretiska utgångspunkter.Eleverna uttrycker generellt att de tycker att deras digitala kompetens är självklar och god. Deras uttalanden kan förstås som att de ser på sig själva som digitala infödingar, och därmed ser sig datoranvändning som naturlig och självklar. Samtidigt ser de inte användningen som helt oproblematisk: dels går mycket tid åt till datoranvändning och dels erbjuder datorn distraktioner vilket några elever upplever som ett problem. Att reflektera kring och hantera dessa problem kan dock också ses som en del av den digitala kompetensen.Även en av lärarna menar att elevernas digitala kompetens är god, medan de övriga menar att den innehåller luckor. Både denna diskrepans den som finns mellan två av lärarnas och elevernas syn på elevernas digitala kompetens, kan förstås genom att man delar in digital kompetens i tre kunskapsdomäner enligt Macken-Horariks modell: den vardagliga, den specialiserade och den reflexiva. Emedan eleverna besitter en vardaglig digital kompetens, som de menar är god och tillräcklig, ser två av lärarna luckor i den specialiserade datoranvändningen för deras respektive ämnen. Den lärare som inte upplever några luckor är den lärare vars lektioner innehåller uttrycklig undervisning i sitt ämnes specialiserade digitala kompetens.
|
410 |
Att höja den digitala kompetensen på folkbibliotek : En analys av kurser på den webbaserade lärplattformen Digiteket / Boosting digital competence in public libraries : An analysis of courses on the online learning platform DigiteketPetrarca, Eleonora, Cerny Ros, Robin January 2022 (has links)
Introduction: The increasing digitalization of society means that digital competence has acquired a key role for today’s citizens and for their participation in social life and democracy. Public libraries are considered as an important institution that can give access to this competence as well as help citizens improve their media and information literacy, since one of the libraries’ tasks is to promote and protect democracy and access to information. To do this, librarians must possess fundamental digital skills and knowledges. In Sweden a national project called Digitalt först med användaren i fokus was launched between 2018 and 2020 and it gave birth, among other things, to a digital learning platform for public librarians called Digiteket. This online resource offers both scientific arti-cles and courses aimed at improving the librarians’ digital competence. With our thesis we want to try and expand the still underdeveloped research around this pedagogical resource. By focusing on a selection of courses, we aim to achieve a better understanding of how their learning process is designed and what type of learning is made possible. At the same time, we want to analyse how the authors chose to organize the course texts, address the target group and make meaning through the texts. Method: Our approach has been to develop a series of questions linked to seven fundamental concepts than belong to two theoretical frameworks focused on learning and communication: didactical design theory and multimodal social semiotics. Three courses from Digiteket were chosen and treated as a didactic and communicative resource constructed as a semi-formal learning design sequence. The courses’ didactic design and metafunctions have been analysed with the help of the questions mentioned above. The instructions contained in Digiteket’s course guide and a short email-interview made with one of the authors responsible for Digiteket’s content helped us add nuance to the analysis. Analysis and results: The didactical design analysis revealed that the courses have a very clear and defined structure with explicit goals and expectations. However, the participants’ possibilities regarding the production of ma-terial as a part of learning is almost non-existent as is also the possibility to discuss one’s learning process. Interaction with the didactic tool and communication between course participants, along with reflection on the learnt subjects and references to further readings are present to a certain extent although mainly situated outside the learning platform. The semiotic analysis of the course texts has shown a pattern in how the course subjects and their relevant aspects are presented, where the subjects are initially seen as influential in the reader’s life. The roles then get inverted, and the reader is shown how to take control of the subject. The texts use several strategies where language and text disposition are involved, and it positions the readers either centrally or as a part of a bigger context of individuals (society as a whole or public librarians). These and other strategies, like the at times playful language, coherence between different courses and internal logical cohesion in each course manage to construct solid pedagogical texts connected to the target group in a varying extent.Conclusions: Digiteket shows a consistent application of fixed pedagogical principles developed with the target group (public librarians) in mind, even if there seems to be room for the integration of more social activities and of different types of didactic tools and media. The platform is in a developing phase and has the potential to become a national hub for boosting librarians’ digital competence and subsequently enable them to transmit knowledges to the public, in accordance with libraries’ societal task. This is a two-year master’s thesis in Library and Information Science.
|
Page generated in 0.1028 seconds