301 |
Utmaningar och behov av anpassningar för andraspråkselever inom samhällsorienterande ämnen – en kvalitativ studie / Challenges and Needs for Adaptations for Second Language Learners in Social Subjects – a qualitative studySalihovic, Zerina, Emina, Hadzajlic January 2024 (has links)
Denna studie fokuserar på lärarens anpassningar och vilka utmaningar de möter i sin undervisning med andraspråkselever i SO-undervisningen. Syftet med studien är att skapa förståelse och undersöka lärarnas perspektiv på arbetsmetoder för att främja andraspråkselever inom de samhällsorienterande ämnena. Studien grundar sig på olika teoretiska perspektiv som bland annat sociokulturell teori, stöttning och transspråkande. Studien har påvisat att språket har en väsentlig roll i undervisningen, och varje ämne har språkliga utmaningar som eleverna måste behärska för att nå sina kunskapskrav inom samtliga ämnen. De största utmaningar som uppstår i en SO-undervisning med andraspråkselever är ämnesspecifika begrepp och innehåll. Detta leder till att lärare behöver arbeta med anpassningar för att möta andraspråkselevers behov. Genom detta stärks elevernas självkänsla vilket främjar deras utveckling. Därutöver är det viktigt att läraren integrerar elevernas erfarenhet och bakgrund i undervisningen. Detta kan åstadkommas genom att läraren skapar en positiv lärandemiljö som främjar inkludering. Efter slutförandet av denna studie strävar vi efter att kunna ge lärare en fördjupad förståelse som leder till reflektion kring hur de kan möta utmaningar i undervisningen, men även hur de kan anpassa sin undervisning för att tillgodose elevernas behov.
|
302 |
Specialpedagogik i fritidshemmet : Lärares beskrivningar av processer för barns inkludering / Special needs education in leisure time centres : Teachers description of processes for childrens inclusionHolmberg, Alexander, Linden, Glenn January 2022 (has links)
No description available.
|
303 |
Hur ser undervisning ut för elever med AST? : En studie hur pedagoger kan stödja läsförståelseutveckling hos elever med autismspektrumtillstånd genom att anpassa undervisning och lärmiljöHolm Larsson, Anna, Eklöf, Eva-Lena January 2022 (has links)
Att kunna läsa och förstå text är en individuell rättighet som påverkar människors möjligheter i livet. Enligt Skollagen ska utbildningen beakta varje enskilt barns behov och ge stöd så att varje barn kan utvecklas så långt som möjligt. Forskning visar att det är vanligt med läsförståelsesvårigheter hos elever med autismspektrumtillstånd. Låg måluppfyllelse, hög frånvaro och låg delaktighet leder till att dessa elever inte har en tillfredställande skolsituation. Undersökningar visar att en orsak till detta är att det finns brist på kunskap i skolan om autismspektrumtillstånd. Utifrån dilemmaperspektivet har studien belyst den komplexitet som finns i pedagogers arbete. Syftet med studien var att undersöka vilken kunskap och resurser pedagoger har och vilka anpassningar som görs för att kunna ge det stöd som elever med autismspektrumtillstånd behöver i läsförståelseundervisning. För att undersöka detta genomfördes kvalitativa och kvantitativa enkäter och intervjuer av pedagoger i olika yrkesroller. Resultatet visade att det fanns kunskap om läsförståelse och autismspektrumtillstånd i skolan, men att det saknades fördjupad kunskap om sambandet dem emellan. Vidare visade resultatet att det gjordes många bra anpassningar i skolan för elever med AST, men att de inte var tillräckliga.
|
304 |
Elever i språklig sårbarhet och en tillgängliggörande engelskundervisning / Students in linguistic vulnerability and accessible English teachingMattsson, Frida, Oskarsson, Frida January 2022 (has links)
Barn i språkliga svårigheter kan ha svårt att lära sig ett främmande språk, i synnerhet engelska med sin djupa ortografi. De kan stöta på dessa hinder utifrån svårigheter på sitt modersmål. Samtidigt är problemet att det finns för lite tid för inlärning, tiden för engelskundervisning är begränsad i skolan. Mot bakgrund av detta ville vi undersöka hur undervisningen i engelska kan tillgängliggöras för elever i språklig sårbarhet och vilka svårigheter som kan uppstå men även vad som fungerar. Vi har därför genomfört intervjuer med lärare i syfte att undersöka hur lärare kan undanröja hinder och göra engelskundervisningen tillgänglig för elever i språklig sårbarhet. De intervjuade lärarna lyfte fram de svårigheter som de har uppmärksammat. De menade att det handlar om alltifrån språkängslan till hur delaktiga eleverna är under lektionerna. I resultatet framkom att eleverna upplevs som osäkra gällande uttal och stavning samtidigt framkom att uttalsträning inte får så stor del i undervisningen som stavning får. Flera av lärarna framhöll även tidsaspekten som ytterligare en påverkansfaktor vilken kan vara svår för dem att förhålla sig till. För att tillgängliggöra undervisningen och undanröja de faktorer som kan utgöra ett hinder för lärandet uttrycker lärarna vikten av tydliga stödstrukturer för innehåll och arbetssätt. De lyfter vikten av anpassning av undervisning och material utefter elevernas behov samt gruppens betydelse och vikten av goda relationer och trygghet. Detta kan i slutändan gynna alla elever.
|
305 |
Att bemöta elever i behov av särskilt stöd i idrott och hälsa : Sex idrottslärares erfarenheter av arbete med extra anpassningar och särskilt stöd / To meet students in need of special support in Physical Education. : Six physical education teachers’ experiences of working with extra adaptions and special supportNorling, Elin January 2023 (has links)
Syftet med den här studien är att undersöka och bidra med kunskap utifrån några idrottslärares erfarenheter av och förutsättningar för arbetet med extra anpassningar och särskilt stöd. I studien har det genomförts intervjuer med sex idrottslärare som undervisar på olika låg- och mellanstadieskolor. Intervjuerna har haft för avsikt att belysa deltagande idrottslärares erfarenheter av extra anpassningar och särskilt stöd, vad de upplever för hinder och möjligheter i arbetet samt deras arbetsgång vid framtagandet och arbetet med extra anpassningar och särskilt stöd. Analysförfarandet i studien har inspirerats av en fenomenografisk analysmetod som bygger på att frågorna är fokuserade på ett särskilt fenomen. Det insamlade materialet har kategoriserats efter de tre insatsnivåerna vid skolorsarbete med elever i behov av särskilt stöd: organisations-, grupp- och individnivå. Inom dessa kategorier har skillnader framställts utifrån det studerade fenomenet i fråga, samt huruvida det förhåller sig till ett relationellt eller kategoriskt perspektiv på specialpedagogik. Studiens resultat visar på stora organisatoriska skillnader hos skolorna, där resursrelaterade förutsättningar såsom lokal och personal skiljer sig åt markant beroende på både geografiskt läge och ledningens inställning till om idrott och hälsa anses viktigt och meningsfullt eller ej. Den visar även att lärare har ett relativt gemensamt synsätt kring insatser på gruppnivå, där samtliga arbetar liknande men i olika utsträckning. Vidare framkommer insatser på individnivå som skiljer sig åt i utformningen, men där extra färdighetsträning i olika formersåsom motorikträning och simundervisning finns som en gemensam nämnare. Utifrån resultatet framträder en bild av att insatser på olika nivåer, innefattas av olika perspektiv på specialpedagogik. De intervjuade idrottslärarna visar en skillnad i hur de väljer att involvera elevhälsan eller ej i arbetet med elever i behov av särskilt stöd. Samtidigt framhålls en upplevd saknad av ett likvärdigt bedömningsmaterial, för att möjliggöra en likvärdig bedömning och utbildning för eleverna.
|
306 |
`Ibland räcker vi inte till´ : En studie utifrån förskolepersonalens beskrivningar kring en pedagogisk inomhusmiljö för alla barnNilsson, Linda, Mårtensson, Jesper January 2023 (has links)
De pedagogiska inomhusmiljöerna som finns i förskolor har en stor betydelse på barnens möjligheter till lärande och utveckling. Syftet med studien är att lyfta fram förskolepersonalens tankar och erfarenheter kring arbetet med den pedagogiska inomhusmiljön i förskolan, men även undersöka hur dessa miljöer kan anpassas för alla barn. De forskningsfrågor som studien utgår ifrån är: Hur beskriver förskolepersonalen den pedagogiska inomhusmiljön och dess utformning? Vilka faktorer påverkar arbetet med den pedagogiska inomhusmiljön utifrån förskolepersonalens beskrivningar? Studiens teoretiska utgångspunkt är ramfaktorteori och med ett djupare fokus på ramfaktorteorins fem delar som är: Det pedagogiska ramsystemets ramar, de administrativa ramarna, de resursrelaterade ramarna, de organisationrelaterade ramarna och anknytningsramar. Studiens metod består av en enkätundersökning och en pilotstudie med semistrukturerade intervjuerna som alla genomfördes med verksam förskolepersonal. I studiens resultat beskriver förskolepersonalen skillnader i kunskap och samsyn och vilken påverkan det har i arbetet med barn, samt vilka möjligheter och hinder som finns. I studiens diskussion lyfts det fram olika faktorer på vad som kan påverka arbetet med barn i behov av stöd och den pedagogiska inomhusmiljön. Studiens slutsats är att arbetet och de anpassningar som förskolepersonalen beskriver att de gör i den pedagogiska inomhusmiljön, skapas utifrån alla barns behov.
|
307 |
Är delaktighet, extra anpassningar och orienteringskurser inom vuxenutbildningen en fråga om tid?Karlemi, Kristin January 2021 (has links)
Syftet med studien är att undersöka hur undervisande lärare inom kommunal vuxenutbildning på grundläggande nivå och svenska för invandrare beskriver att de arbetar med extra anpassningar, orienteringskurser och delaktighet. Studien utgår från följande forskningsfrågor: Hur beskriver lärare att de arbetar med identifiering av elevers behov av extra anpassningar och orienteringskurser? Hur beskriver lärare att de arbetar med återkoppling kring extra anpassningar och orienteringskurser? Hur beskriver lärare elevers delaktighet i arbetet med extra anpassningar och orienteringskurser? Studien har en kvalitativ ansats i form av semi-strukturerade intervjuer med nio pedagoger. Fyra av de nio pedagogerna arbetar på sfi, fyra arbetar på grundläggande nivå och en undervisar både på sfi och grundläggande nivå. Urvalet av medverkande lärare beskrivs som randomiserat och det slumpade sig så att samtliga medverkande lärare på grundläggande nivå undervisar i svenska som andra språk. Studien har tagit Vetenskapsrådet (2002) fyra forskningsetiska principer inom humanistisk-samhällsvetenskaplig forskning i beaktande. Resultatet analyseras främst ur olika specialpedagogiska perspektiv där kategoriskt kontra relationellt är mest framträdande. Kategoriskt perspektiv har sitt ursprung i psykologin och lägger fokus på individen och dess svårigheter. Det relationella perspektivet har utbildningssociologins normkritik som utgångspunkt och fokuserar på miljö och normer. I den avslutande diskussionen återfinns slutsatsen att lärarna anser att eleverna skulle kunna bli mer delaktiga i identifiering, genomförande, dokumentation och återkoppling kring extra anpassningar och orienteringskurser. Lärarna beskriver vidare bristen på tid som den främsta orsaken till frånvaron av elevers delaktighet. Lärarna ger en samlad bild av vilka extra anpassningar som görs samt när orienteringskurser används. Lärarna uppger att extra anpassningar och orienteringskurser används när elever riskerar att inte uppnå kursmålen inom kurstiden.
|
308 |
"Vänta nu, alla mina verktyg i verktygslådan funkar inte" : Pedagogers erfarenheter av att anpassa lärmiljöer för elever med CVIErixon, Gisela, Skördehed, Jenny January 2023 (has links)
No description available.
|
309 |
En förskola för alla : En kvalitativ intervjustudie om anpassningar i förskolanSteinick Gustafsson, Sandra, Bondesson, Madicken January 2023 (has links)
I den tidigare forskningen beskrivs anpassningar utifrån ett specialpedagogiskt perspektiv där forskningen visar på att barn som ofta faller utanför normen är bärare av problemet. Förskolepersonalen ser ofta problemsituationer som någonting negativt där problemet ligger hos individen. I den nyare forskningen ses problemsituationer i stället som en brist i omgivningen kring individen, där anpassningen främst bör ske i verksamhetens utformning. Syftet med studien är att via semistrukturerande intervjuer med förskollärare undersöka vad förskollärarna berättar om hur de arbetar med anpassningar både enskilt och i grupp i det vardagliga arbetet på förskolan. Frågeställningarna är: Vilka anpassningar berättar förskollärarna att de gör i förskolan? och Vad säger förskollärarna om hur underlaget för anpassningar tas fram? De teoretiska utgångspunkter som används är det kategoriska, relationella och salutogena perspektivet. Resultatet av studien visar på att anpassningar är något som sker dagligen på förskolan och att förskollärarna använder sig av olika strategier och metoder för att skapa en så tillgänglig verksamhet som möjligt för alla barn. Slutsatsen är att när förskollärarna använder sig av anpassningar i verksamheten, både på grupp- och individnivå, ökar förutsättningarna för en inkluderande verksamhet och förskolan blir en plats för alla barn.
|
310 |
Bedömningsstöd i matematik för grundsärskolans yngre åldrar : varför används inte bedömningsstödet i större utsträckning i grundsärskolan?von Mentzer, Caisa January 2023 (has links)
No description available.
|
Page generated in 0.128 seconds