41 |
Riskhanteringsprocessen i praktiken : En kvalitativ fallstudie på energiföretagen E.ON / The process of Risk Management in practice : A qualitative case study at the energy company E.ONThomasson, Johanna, Flod, Evanja January 2018 (has links)
Bakgrund och problemdiskussion: Riskhanteringsprocessen utformas på olika sätt i olika företag och den behöver anpassas till både interna och externa förändringar eftersom företag verkar i olika miljöer och utsätts därmed för olika sorters risk. Förutom detta blir även riskhanteringsprocessen en särskilt betydelsefull process för företag som bedriver samhällsviktiga verksamheter eftersom de är av yttersta vikt för samhällets funktion. Idag existerar det en stor mängd litteratur om ämnet riskhantering men vi fann en frånvaro av forskning som studerar den praktiska tillämpningen av riskhanteringsprocessen och styrningen genom hela processen. Syfte: Studiens syfte är att undersöka hur riskhanteringsprocessen är utformad och hur den styrs för att bidra med ökad kunskap om vilka element som är av kritisk karaktär i processen. Studien avser även att undersöka hur hela organisationen och dess intressenter inkluderas i riskarbetet. Metod: För att uppfylla studiens syfte har vi utfört en kvalitativ enfallsstudie på företaget E.ON Sverige. För att samla in det empiriska materialet har intervjuer tillämpats, både personliga och telefonintervjuer. Totalt genomfördes fem intervjuer vilka även har kompletterats med återkommande samtal med våra huvudkontakter på E.ON under hela studiens gång. Slutsats: De kritiska momenten i en riskhanteringsprocess är intern kommunikation samt att företag måste beakta sina intressentgruppers krav och intressen och ta hänsyn till dessa vid utformandet av företagets riskhanteringsprocess. / Background and problem discussion: The risk management process needs to be designed based on the specific company, and adapted to both internal and external circumstances and changes since every company operates in different environments and is therefore subject to different types of risks. Meanwhile, the risk management process is especially crucial for companies whose activities have a major impact on the function of the society. Today’s literature within the subject risk management covers a vast range, however, we identified an absence of research that focuses on the practical implementation of risk management and the control throughout its whole process. Purpose: The purpose of the study is to examine how the risk management process is designed and how it is governed in order to contribute with increased insights regarding what elements are critical in the process. Moreover, the study aims to investigate how the organization as a whole, including its stakeholders, is involved in its work with risk management. Method: In order to fulfill the purpose of the study, a qualitative single case study was applied at the company E.ON Sweden. Both personal interviews as well as phone interviews were carried out with the intention of gathering empirical material. In total, five interviews were held, and they have been supplemented with recurring conversations with the main contacts at E.ON throughout the stages of the research. Conclusion: The critical elements in the risk management process lie within the internal communication and in respecting the stakeholders’ demands as well as considering these while formulating the risk management process for the company.
|
42 |
Skulders behandling i föreställningsramen : En undersökning utifrån ettintressentperspektiv / Treatment of liabilities in the Conceptual Framework : A review from a stakeholder perspectiveHjalmarsson, Adam, Källén, Gustav January 2017 (has links)
År 2011 konsulterade International Accounting Standards Board (IASB) med berördaintressenter och lokala standardsättare angående IASB:s agenda, vilket ledde fram till beslutom revidering av nuvarande föreställningsram. IASB avsåg revidera föreställningsramen medsyfte att uppdatera, förbättra och fylla de luckor som ansågs finnas. Revideringen mynnade uti ett antal tillägg och flera ändringar gällande skulddefinitionen. En av de mer betydelsefullaförändringar som gjordes var borttagningen av sannolikhetskriteriet, vilket var ett av deförslag som innefattas i IASB:s Exposure Draft som publicerades i maj 2015. Studiensproblemdiskussion visar på att nuvarande föreställningsram har erhållit mycket kritik, vilketlett fram till studiens syfte.Syftet med studien är att undersöka intressenters attityder till IASB:s revidering avskulddefinitionen i föreställningsramen, samt studera om intressenternas attityder till förslagetom ny definition skiljer sig mellan olika intressentgrupper. Studien ska hjälpa till att klargörahur organisationer förhåller sig till denna revidering och om det finns mönster iintressenternas attityder. Resultatet av studien ska sedermera hjälpa till att avgöra möjligakonsekvenser och om IASB bör fortsätta revideringen.Fram till 23:e januari 2017 hade sammanlagt kommentarer från 233 organisationer inkommittill IASB med synpunkter på revideringen. Urvalsprocessen medförde att 126 av dessa komatt ligga till grund för studiens empiri och analys. Eftersom avsikten med studien har varit attanalysera dokument för att tolka och skapa en djupare förståelse för intressenternaskommentarer har en kvalitativ innehållsanalys genomförts. Därefter har en abduktivforskningsansats anammats vilket innebär att studien har inslag av både deduktion ochinduktion.Resultatet av studien indikerar att en majoritet av respondenterna delar IASB:s uppfattningangående revideringen av skulddefinitionen. Av definitionens olika kriterier erhöll samtligafrämst positiva attityder, men inom varje kriterium fanns respondenter som motsatte sigIASB:s förslag. Endast en av totalt elva intressenter motsatte sig samtliga kriterier avskulddefinitionen. Den främsta kritiken riktades till IASB:s förslag att en skuld existerar omdet inte finns någon praktisk förmåga att undvika en överföring. Negativa attityder berördeockså att revideringen framstår otydlig och svårtolkad samt att vissa ändringar står i kontrasttill befintliga standarder.I studiens slutsatser framgår att det framkommer ett flertal mönster bland intressenternasattityder, däribland åsikten om att fler skulder kommer att recogniseras i balansräkningen.IASB anses därmed motsägelsefulla eftersom de förespråkar försiktighet, vilket kommer attminska då fler osäkra skulder recogniseras. Detta står i kontrast till vägledning i befintligastandarder och kan generera en hög grad av osäkerhet, vilket medför att finansiella rapportertolkas och framställs olika. Dessutom anses IASB motsägelsefulla med exkluderandet avsannolikhetskriteriet. Motsägelsen kring försiktighet och borttagningen avsannolikhetskriteriet kan också medföra negativa konsekvenser på den rättvisande bild företagbör redovisa. Utifrån dessa slutsatser bör IASB fortsätta revidera skulddefinitionen för attskapa tydligare riktlinjer och minska osäkerheten. / In 2011, the International Accounting Standards Board (IASB) consulted with interestedstakeholders and local standard-setters regarding the IASB agenda, which resulted in adecision to revise the current Conceptual Framework. The IASB aimed to revise theConceptual Framework with purpose of updating, improving and filling gaps. The revisionresulted in a number of additions and several changes regarding the liability definition. One ofthe more significant changes was the removal of the probability criterion, which was one ofthe proposals included in the IASB Exposure Draft, published in May 2015. The study showsthat the current Conceptual Framework has received a lot of criticism, which led to thestudy’s purpose.The purpose of this study is to examine stakeholders’ attitudes towards IASB’s revision of theliability definition in the Conceptual Framework and examine whether the attitudes ofstakeholders is different between stakeholder groups. The study should help clarify howorganizations relate to this revision and if there are patterns in stakeholder attitudes. The resultof the study will then help to determine possible consequences and whether the IASB shouldcontinue the revision.Until January 23rd of 2017, 233 organizations had comment on the IASB’s revision. Thesewere examined and a defined selection was made which resulted in 126 comments that werethe basis for this study. Since the purpose of the study has been to analyse documents tointerpret and create a deeper understanding of stakeholder comments, a qualitative contentanalysis has been conducted. Thereafter an abductive research approach was used, whichindicates that the study has elements of both deduction and induction.The result of the study indicates that a majority of respondents share the IASB's viewregarding the revision of the liability definition. The different criteria of the definitionreceived mostly positive attitudes, but each criterion had respondents who opposed theIASB’s proposal. Only one of eleven stakeholders opposed all the criteria of the liabilitydefinition. The main criticism was directed to the IASB's proposal that a liability exists ifthere is no practical ability to avoid a transfer. Negative attitudes also addressed the revisionto be unclear, and difficult to interpret, and that changes are in contrast to existing standards.The study’s conclusions show that there are a number of patterns among stakeholders'attitudes, including the view that more liabilities will be recognized in the balance sheet. TheIASB is therefore considered contradictory as they advocate prudence, which will decrease asmore uncertain liabilities are to be recognized. This contrasts the guidance in existingIVstandards and can generate a high level of uncertainty, which means that financial statementsare interpreted and produced differently. In addition, the IASB is considered contradictorywith the exclusion of the probability criterion. The contradiction of prudence and the removalof the probability criterion can also adversely affect the faithful representation. Based on theseconclusions, the IASB should continue revising the liability definition to create clearerguidelines and reduce uncertainty.
|
43 |
ESG-score och styrelsen : Svenska företags hållbarhetsredovisning, könsdiversifiering och styrelsepositioner / ESG-score and board diversityCarlsson, Julia, Bergbom Olsson, Sofia January 2021 (has links)
The main purpose of this study is to investigate whether board diversity and women in a leading position (CEO or chairman of the board) have an impact on a firm’s ESG-score. To investigate whether a larger share of women on the board of directors have a positive impact on a firm’s ESG-score observations were made on firms that were listed on the Stockholm Stock Exchange during the years 2015-2019. Secondary data has been used and retrieved from Thomson Reuters Eikon database and some of the data has been manually retrieved. A regression analysis with fixed effects was conducted to measure the possible link between ESG-score and women on corporate boards and women in leading position. The results from the regression indicate that women on corporate boards are positively affecting the firm’s ESG-score but no link between ESG-score and women in leading position was found. The study’s findings contribute to the literature about women on corporate boards and sustainability reporting. / Könsdiversifiering och hållbarhetsfrågor är två aktuella ämnen som företag bör beakta i sin dagliga verksamhet. Uppsatsen undersöker sambandet mellan företagens hållbarhetsarbete, könsdiversifiering bland styrelsemedlemmar och kön i ledande position. Uppsatsens observationer genomförs på svenska företag som är noterade på Stockholmsbörsen under perioden 2015–2019. Datan som används har samlats in från Thomson Reuters Eikon databas, men även hämtats manuellt från respektive företags årsredovisning och hållbarhetsrapport. De svenska företagens hållbarhetsarbete mäts i form av ett ESG-score, vilket är ett mått på hur företaget arbetar med hållbarhet i miljö-, sociala- och styrningsfaktorer. För att undersöka sambandet så genomförs multipla regressionsanalyser med hjälp av fixed effects model. Även t-tester har genomförts för att ytterligare undersöka sambanden, samt korrelationsanalyser för att undvika spuriösa samband. Den beroende variabeln har varit ESG-score och oberoende variabler har varit GEND som visar andelen kvinnor i styrelsen, samt GILP som dummy variabel som visar om det finns en kvinna i någon av de ledande positionerna (verkställande direktör eller styrelseordförande). Det resultat vi finner utifrån analyserna visar på att det finns ett positivt signifikant samband mellan företagets ESG-score och andelen kvinnor i styrelsen. Resultatet är i linje med majoriteten av tidigare studier som genomförts inom ämnesområdet, resultatet kan även förklaras utifrån intressentmodellen. Utifrån resultaten finner vi inget resultat som visar på ett positivt samband mellan ESG-score och kvinnor i ledande position. Uppsatsens syfte är att bidra med kunskap kring de båda ämnesområdena, hållbarhetsrapportering och könsdiversifiering i företagsstyrelser.
|
44 |
Hållbarhetsarbete, en värdeskapare eller värdesänkare? : ESG-betygets samband med marknadsvärderingenOlovsson, Linnéa, Martinsson, Daniel January 2021 (has links)
Hållbarhetsarbete har erhållit ett ökat intresse de senaste åren och har blivit en allt mer viktig del i företagens arbete. För att mäta hur väl ett företag arbetar hållbart så har ESG-betyget utvecklats vilket konkretiserar och kvantifierar företagens hållbarhetsarbete utifrån tre faktorer, miljömässig hållbarhet, socialt ansvarstagande och bolagsstyrning. Genom den ökade exponeringen av hållbarhet har även investerare börjat ta ställning till hållbarhetsfrågor i sina investeringsbeslut. Denna studentuppsats ämnar undersöka sambandet mellan svenska företags ESG-betyg och dess marknadsvärdering för att kartlägga om investerare anser hållbarhetsarbete som något värdeskapande eller värdesänkande. Sekundärt kommer de tre delarna av ESG-betyget, nämligen miljö, socialt ansvarstagande och bolagsstyrning, att individuellt studeras för att finna ut om någon del av betyget har ett starkare samband med marknadsvärdering än de andra. Företagen som undersöks i studien är svenska börsnoterade aktiebolag som kvalificerat sig in på Large Cap-listan på Nasdaq Stockholm. Vidare behöver bolagen även ha betygsatts genom ESG-betyg från Thomson Reuters Eikon. Tidsperioden som studeras är 2016-2020. För att studera det eventuella sambandet mellan företagens marknadsvärdering och dess ESG-betyg tar studien avstamp i tidigare studier inom området. Baserat på dessa formuleras en första regressionsmodell och statistiska hypoteser som kommer testas genom regressionsanalys. Resultatet som erhålls genom den slutgiltiga regressionsanalysen är att ESG-betyg och marknadsvärdering har ett svagt positivt samband samt att bolagsstyrning har ett starkt positivt samband med värderingen. Gällande betyg för miljö och socialt ansvarstagande kunde inte något signifikant samband till marknadsvärderingen påvisas. De redovisade resultaten kommer slutligen att diskuteras utifrån ett teoretiskt perspektiv där kopplingar görs till tidigare forskning inom ämnet. Vidare kommer aktieägarteorin, intressentmodellen och effektiva marknadshypotesen ligga till grund för analys av studiens resultat, såväl som diskussionen. För att kunna använda resultatet bortom teorin kommer även praktiska implikationer av uppsatsen att diskuteras.
|
45 |
Aktiekapitalets storlek? : en undersökning utifrån flera intressentperspektiv / The size of the share capital? : a survey from several stakeholder perspectivesSanfridsson, Ellinor, Thörnblom, Kajsa-Stina January 2021 (has links)
Aktiebolag är en av de vanligaste bolagsformerna och förekommer i två skilda former, publika och privata. Vid uppstart av ett aktiebolag, oavsett form, krävs ett aktiekapital, men det som skiljer dem åt är dess storlek. För att starta ett privat aktiebolag krävs idag ett aktiekapital på 25 000 kr, vilket ändrades från 50 000 kr den 1 januari 2020 som följd av att förslaget Ds 2019:6 fick genomslagskraft. Förslaget sändes ut till ett antal utvalda instanser som Justitiedepartementet ville erhålla synpunkter från. Samtidigt hade övriga allmänheten också möjlighet att inkomma med synpunkter, utan att det blivit tillfrågade. Responsen till förslaget Ds 2019:6 utgjordes av totalt 47 remissvar från olika instanser. Problemdiskussionen i studien indikerar på att det råder delad mening angående aktiekapitalets storlek och funktion. Detta leder fram till studiens syfte, att undersöka intressenternas attityder, utifrån inkomna remissvar, gällande lagändringen av aktiekapitalets sänkning från 50 000 kr till 25 000 kr för privata aktiebolag. Utöver detta syftar studien även till att undersöka om intressenternas attityder har haft en påverkan på beslutet att sänka aktiekapitalet. För att uppnå studiens syfte har en kvalitativ innehållsanalys valts, då huvudmomentet i studien består av att analysera de inkomna remissvaren gällande förslaget Ds 2019:6. I studien har även en abduktiv forskningsansats valts, då en ren induktiv ansats eller en ren deduktiv ansats inte anses vara aktuell. Studien omfattar ett totalurval på 47 instanser, då samtliga remissvar har bearbetats, vilket utgör studiens empiri och ligger till grund för studiens analys. De instanser som utgör studiens empiri har delats in i olika intressentkategorier utifrån en modifierad intressentmodell. Kategorierna som förekommer i studien är följande: myndigheter, lärosäten, ideella föreningar, domstolar, branschorganisationer och företagsfrämjande organisationer. Utifrån intressentkategorierna presenteras instansernas initiala inställning samt en redogörelse av remissvaren, där det skapas en uppfattning att instanserna har relativt liknande synpunkter. Till följd av studiens analys dras slutsatserna att det är svårt att generalisera den allmänna attityden samt att instanserna inte har haft en större påverkan än vad den initiala inställningen indikerat på gällande attityden till förslaget Ds 2019:6. / Limited companies are one of the most common forms of company and occur in two different forms, public and private. When starting a limited company, regardless of form, a share capital is required, but what distinguishes them is its size. To start a private limited company, a share capital of SEK 25,000 is required today, which was changed from SEK 50,000 on January 1st, 2020 as a result of the impact of proposal Ds 2019:6. The proposal was sent out to a number of selected instances from which the Justitiedepartementet wanted to receive comments. At the same time, the rest of the public also had the opportunity to submit comments, without being asked. The response to the proposal Ds 2019: 6 consisted of a total of 47 consultation responses from various instances. The problem discussion in the study indicates that there is a divided opinion regarding the size and function of the share capital. This leads to the purpose of the study, to examine the stakeholders' attitudes, based on comments received, regarding the law change of the share capital reduction from SEK 50,000 to SEK 25,000 for private limited companies. In addition to this, the study also aims to investigate whether the stakeholders' attitudes have had an impact on the decision to reduce the share capital. To achieve the purpose of the study, a qualitative content analysis has been chosen, as the main part of the study consists of analyzing the comments received regarding the proposal Ds 2019:6. In the study, an abductive research approach has also been chosen, as a pure inductive approach or a pure deductive approach is not considered relevant. The study comprises a total sample of 47 instances, as all consultation responses have been processed, which constitutes the study's empirical data and forms the basis for the study's analysis. The instances that make up the study's empirical data have been divided into different stakeholder categories based on a modified stakeholder model. The categories that appear in the study are the following: authorities, universities, non-profit associations, courts, industry associations and business promotion organizations. Based on the stakeholder categories, the instances' initial attitude is presented, as well as an account of the consultation responses, where an opinion is created that the instances have relatively similar views. As a result of the study's analysis, the conclusions are drawn that it is difficult to generalize the general attitude and that the instances have not had a greater impact than what the initial attitude indicated on the current attitude to the proposal Ds 2019: 6.
|
46 |
Säkringsredovisning : En komparativ studie av IFRS 9 & K3 / Hedge accounting : A comparative study of IFRS 9 & K3Edgren, Michelle, Elofsson, Amanda January 2020 (has links)
Dagens företag är exponerade för många olika typer av risker, några av dessa är valuta, ränta och råvarupriser. För att skydda sig mot sådana risker kan företag som tillämpar regelverken IFRS alternativt K3 välja att använda sig av säkringsinstrument vilket exempelvis kan vara en valutatermin. Säkringsinstrumentets värde förväntas röra sig i motsatt riktning som den säkrade posten. För att minska eventuella fluktuationer som kan uppstå till följd av säkringar kan företagen även frivilligt tillämpa säkringsredovisning, vilket innebär en matchning mellan den säkrade posten och säkringsinstrumentet. Den första januari 2018 ersattes den gamla standarden IAS 39 av IFRS 9 efter att ha blivit hårt kritiserad för att den varit allt för komplex, vilket i sin tur ledde till att företag avstod från att tillämpa säkringsredovisning. Därmed tillämpar företag som redovisar enligt IFRS den nya standarden IFRS 9. Företag som tillämpar K3 kapitel 12 däremot får indirekt tillämpa den gamla standarden IAS 39 då K3kapitel 12 baseras på IAS 39.Syftet med studien är att undersöka hur investerare och borgenärer påverkas av att företag tillämpar den nya standarden IFRS 9 respektive K3 kapitel 12. Genom en jämförande studie ämnar vi att finna skillnader och likheter vid tillämpning utifrån IFRS 9 och K3. Studien är baserad på en kvalitativ forskningsmetod och består av tre typfall för att visa de skillnader och likheter som uppstår då företag tillämpar respektive regelverk samt hur dessa påverkarinvesterare och borgenärer. Studien visar att det inte finns stora skillnader mellan de två standarderna redovisningsmässigt men att det däremot finns stora skillnader kring kraven avseende vem som fårsäkringsredovisa. Detta är främst på grund av det omfattande effektivitetstestet som krävs iK3 kapitel 12 men inte i IFRS 9. Vi finner den enklare effektivitetsbedömningen som finns iIFRS 9 bättre än effektivitetstestet som går att finna i K3 kapitel 12, eftersom det förenklar och skapar fler möjligheter att tillämpa säkringsredovisning. Studien visar även att det enligtK3 är tillåtet att frivilligt avbryta säkringsredovisning, vilket det inte är enligt IFRS 9.Dessutom finner vi att dessa skillnader kan påverka investerare och borgenärer på flertalet sätt, främst genom säkringsredovisningens påverkan på de finansiella rapporterna samt mängden information de får ta del av då ett företag tillämpar säkringsredovisning. Studien visar därmed att säkringsredovisning har en övergripande positiv inverkan på investerare och borgenärer. Vår slutsats är att den nya standarden IFRS 9 och dess skillnader från dess föregångare ger en påtagligt positiv effekt för investerare och borgenärer. Detta eftersom de får tillgång till merinformation som de annars inte hade fått samt att fler företag kan tillämpasäkringsredovisning. Av den anledningen anser vi att K3 kapitel 12 bör uppdateras så att den baseras på IFRS 9 istället för IAS 39. / Today's companies are exposed to many different types of risk, some of them are currency,interest rates and commodity prices. In order to protect against such risks, the companyapplying the IFRS or K3 regulations may choose to use a hedging instrument which may use,for example, a forward contract. The value of the hedging instrument is expected to move inthe opposite direction as the hedged item. In order to reduce any fluctuations that may occurfrom hedges, companies can also voluntarily apply hedge accounting, which means a matchbetween the hedged item and the hedging instrument. On January 1 2018, the old standardIAS 39 was replaced by IFRS 9 after being criticized for being overly complex, which in turnled to the company refraining from applying hedge accounting. Thus, companies that reportaccording to IFRS apply the new standard IFRS 9. Companies that apply K3 Chapter 12 mayindirectly apply the old standard IAS 39, because K3 Chapter 12 are based on IAS 39.The purpose of the study is to investigate how investors and creditors are affected whencompanies apply the new standard IFRS 9 or K3. Through a comparative study, we can finddifferences and similarities in hedge accounting based on IFRS 9 and K3. The studies arebased on a qualitative research method and consist of three case studies, to show differencesand similarities that arise when companies apply their respective regulations and how theyaffect investors and creditors.The study shows that there are not any big differences between the two accounting standardswhen it comes to accounting, but there are great differences around the requirementsregarding who gets to apply hedge accounting. This is mainly because of the efficiency testrequired in K3 Chapter 12 that isn't used in IFRS 9. We find the simpler efficiency assessmentfound in IFRS 9 better than the efficiency test that can be found in K3 Chapter 12. The studyalso shows that according to K3 it's permissible to voluntarily cancel hedge accounting, whichit isn't according to IFRS 9. In addition, we find that this can affect investors and creditors inmany ways, mainly through the hedge accounting's effect on the financial reports andinformation that they can get from a company that applies hedge accounting. The study thusshows that hedge accounting has an overall positive impact on investors and creditors.Our conclusion is that the new standard IFRS 9 have a significantly positive effect oninvestors and creditors, compared to the old standard. This because investors and creditorsaccess to more information and more companies can apply hedge accounting. For this reason,we believe that K3 Chapter 12 should be updated to be based on IFRS 9 instead of IAS 39.This study is hereafter written in Swedish.
|
47 |
E, S or G? A study of ESG scoreand financial performance / E, S eller G? En studie om ESG score,lönsamhet och avkastningAHLKLO, YRR, LIND, CARIN January 2019 (has links)
Sustainability is not a new concept to the financial markets, but its popularity and wider use have increased as people have grown more concerned about the future of this planet. However, the relationship between sustainable investments and financial performance is not clear. One of the most used measures of sustainability is the concept of ESG score, where E, S and G stand for environmental, social and governance. In this study, we investigate the relationship between ESG score and financial performance, both market and accounting based. We also separate the score into its individual parts E, S, and G, and try to distinguish which factor has the strongest relation to financial performance. To evaluate the relationship, a regression analysis was performed on a sample of Nordic stocks and the Sustainalytics ESG rank. Our findings concluded no significant relationship between ESG score and financial performance, neither market nor accounting based. The environmental factor (E) showed the strongest relation to financial performance, however slightly negative and only significant to one dependent variable out of three. Our results indicate that based on the ESG score used in this study, no conclusions can be drawn about financial performance. Since our research does not indicate a significant relationship, our recommendation is to invest in the highest ESG ranked stock in case of choosing between two otherwise similar stocks. / Hållbarhet är inget nytt koncept inom finans, men dess popularitet och användning har ökat kraftigt. Dock är det fortfarande oklart hur hållbara investeringar förhåller sig till lönsamhet och avkastning. En av de mest använda hållbarhetsmåtten är ESG, som står för environmental, social and governance. I denna studie undersöker vi relationen mellan ESG-mått och lönsamhet, både marknads- och resultatbaserad. Vi delar också upp ESG i sina tre komponenter E, S, och G för att undersöka vilken faktor som har den starkaste relationen till lönsamhet. Detta görs genom en regressionsanalys med paneldata från ett urval av nordiska aktier och Sustainalytics ESG-mått. Vårt resultat visar ingen signifikant relation mellan ESG-mått och lönsamhet. Komponenten E visar den starkaste relationen till lönsamhet, ett signifikant och något negativt samband, men endast till en av tre responsvariabler. Vårt resultat indikerar således att inget samband verkar finnas mellan lönsamhet och dessa ESG-mått. Eftersom vår studie inte visar på något signifikant samband, blir vår rekommendation att investera i den aktien med högst ESG-mått, om man skulle välja mellan två annars lika aktier.
|
48 |
Hållbar bolagsstyrning inom ramen för aktiebolagets syfte : förutsättningar för aktiebolagets intressenter att föra skadeståndstalan mot styrelsens överträdelse av verksamhetssyftet / Sustainable corporate governance in proportion to the companies' purpose : conditions required for companies' stakeholders to bring upon damages when the business purpose is violated by the boardÖbrink, Nora, Nyström Böhm, Johanna January 2022 (has links)
Som ett resultat av samhällsutvecklingen och den rådande klimatkrisen har ett ökat fokus på hållbarhet aktualiserats. Det har i samhällsdebatten framförts för- och motargument avseende att aktiebolag bör implementera en hållbar bolagsstyrning i större eller mindre utsträckning. Aktiebolag bedrivs med utgångspunkt i syftet att bereda aktieägarna vinst, men 3 kap. 3 § ABL tillskriver aktieägarna möjlighet att helt eller delvis ändra syftet i bolagsordningen. Det finns skilda tolkningar i frågan huruvida 3 kap. 3 § ABL tillåter styrelsen att beakta hållbarhet i sitt beslutsfattande. Å ena sidan påpekas att vinstsyftet ämnar ge aktieägarna ett skydd, eftersom det kan sägas utgöra en garanti för avkastning på deras investering. Tolkningen ligger i linje med den traditionella aktieägarmodellen. Å andra sidan kan grundtankarna i intressentmodellen, som ämnar att tillgodose fler än aktieägarnas intressen, anses vara en lösning på aktiebolagets roll i hållbarhetsfrågan. Modellen som bäst återspeglar 3 kap. 3 § ABL torde dock vara enlightened shareholder value model. Argumentet att långsiktig vinst och hållbarhet kan gynna bolaget ekonomiskt, till exempel till följd av goodwill, ger styrelsen utrymme att beakta hållbarhet som ett led i att generera vinst till aktieägarna. En implementering av ett syfte med fokus på hållbarhet jämte vinstsyftet torde vid första anblick utvidga styrelsens utrymme för att beakta hållbarhet, men på grund av att vinst och hållbarhet kan utgöra målkonflikter kan en sådan implementering föranleda svårigheter vid prioritering av målen. En överträdelse av verksamhetssyftet kan åsamka styrelsen skadeståndsansvar enligt 29 kap. 1 § ABL. Syftet med uppsatsen är att utreda om intressenter, utöver aktieägarna, har möjlighet att föra en sådan skadeståndstalan mot styrelsen. En förutsättning för skadestånd är att skadan har drabbat det intresse som skyddas av den norm som skadevållaren har överträtt. 3 kap. 3 § ABL anses vara en aktieägarskyddsregel. Därmed torde endast aktieägarna omfattas av normskyddet vid överträdelse av syftet. Så torde fallet vara även när bolaget har ett helt eller delvis annat syfte än vinst, eftersom det ligger i aktieägarnas intresse att ändra syftet. Slutsatsen föranleder att syftesstridiga handlingar riskerar att bli sanktionslösa. En omformulering av 3 kap. 3 § ABL med innebörden att samtliga intressenter erhåller ett skydd skulle innebära att övriga intressenter, utöver aktieägarna, omfattas av normskyddsläran. Däremot synes uppenbarhetskriteriet föranleda svårigheter för intressenterna att kunna föra en skadeståndstalan mot styrelsen vid beslutsfattande som strider mot syftet.
|
49 |
CSR:s påverkan på investerare : En empirisk studie om sambandet mellan investerare och företags sociala samhällsansvarHerrgård Stjärnstråle, Sofia, Lorenz, Sara January 2016 (has links)
Syfte: Syftet med studien är att genom en eventstudieundersöka om och i sådan fall hur investerare låter sina investeringsbeslut påverkas av positiva respektive negativa sociala CSR-händelser, denna reaktion antas avspeglas i förändringar av aktiekurser. Teori: Den effektiva markandshypotesen och IntressentmodellenMetod: Undersökningens metod har utgått ifrån en kvantitativ ansats. Studiens empiri består av 86 sociala CSR händelser där den genomsnittliga ackumulerade abnormala avkastningen har mätts genom en eventstudie. I empiri-kapitlet finns även studiens hypotesprövning med enkelt t-test. Empiri: Eventstudienfinner ett samband mellan sociala CSR-händelser och investerares investeringsbeslut. Sambandet ger en negativ effekt på aktiekurserna. Effekten är starkare vid negativa sociala-CSR händelser än vid positiva. Hypotesprövningarna resulterade i att samtliga tre hypoteser förkastades, vilket innebär att det inte finns något samband mellan sociala CSR-händelser och investerares investeringsbeslut. Analys: Marknaden antas vara semi-effektiv, något mer vid negativa sociala CSR-händelser än positiva. Investerarna som är en primär intressent i ett företag värderar inte socialt CSR-arbete. Eventuellt ser de till och med det som värdeförstörande. Det är någon annan intressent än investerarna som driver på arbetet med socialt CSR hos ett företag. Slutsats: Eventstudienfinner ett samband mellan sociala CSR-händelser och investerares investeringsbeslut. Hypotesprövningarna resulterade i att samtliga tre hypoteser förkastades, vilket innebär att det inte finns något samband mellan sociala CSR-händelser och investerares investeringsbeslut. De motstridiga resultaten leder till slutsatsen att det inte med säkerhet går att besvara det undersökta problemet. / Purpose: The purpose of the study is, through an event study to determine whether if, and in such case how investors let their investment decisions be influenced by positive and negative social CSR events. This reaction is assumed to be reflected in changes of share prices. Theory: Theefficient market hypothesis model and the stakeholder theory.Method: A quantitative approach in the methodology has been undertaken. The study's empirical data consists of 86 social CSR events, where the average cumulative abnormal return has been measured by an event study. Three hypotheses has been tested using the simple t-test. Empiricism: The event study finds a correlation between social CSR events and investor's investment decisions. The correlation has a negative effect on stock prices. The effect is stronger for the negative social CSR events than for the positive events. Hypothesis tests resulted in that all three hypotheses were rejected, which means that there is no connection between the social CSR events and investor's investment decisions. Analysis: The market proves to be semi-strong efficient, slightly more so for negative social CSR events than for positive events. Investors as a primary stakeholder in a company do not value social CSR-work. Possibly they even see it as value destructive. There is other stakeholders than investors in companies, that are initiating working with social CSR. Conclusion: The event study finds a correlation between social CSR events and investor's investment decisions. The hypothesis tests resulted in that all three hypotheses were rejected, which means that there is no connection between the social CSR events and investor's investment decisions. The conflicting results leads to the conclusion that it is not possible to answer the investigated problem with sertainty.
|
50 |
Nätnyttoersättningens utformning : En fallstudie på elnätsbolaget E.ON Energidistribution / Producers compensation and its formation : A case study at the electrical company E.ON Energy NetworksLaredius, Moa, Wennberg, Petra January 2019 (has links)
In today’s society it is more common for industries to automate their businesses and more people are in need of electricity. Therefore, a stable and reliable supply of electricity is needed. When more people need electricity, it affects the liability of the powerlines which leads to more losses. Producers can be a part of the solution by producing closer to the consumers. When doing so they have the right to compensation from the electrical companies for the utility they bring. However, the compensation lacks clear guidelines of how it should be calculated. To develop a common ground for the electrical companies they can use when calculating the compensation is therefore needed. The purpose of this thesis is to contribute with an understanding of which factors that are necessary for the compensation and how they can help develop a business model for the compensation which supports both the environment and the energy policy to 100% renewable energy in electricity generation by 2040. The study originates from a qualitative method where systematic combining was used. A case study with semi-structured interviews and analysis of documents was conducted at E.ON Energy Networks. Since the compensation has not been studied as deeply before and many lack knowledge of what it means, this study created a foundation for the electricity companies to stand on when it comes to the compensation. The study resulted in several factors that consist of both tangible and intangible values. Through these factors, the foundation of a business model for the compensation could be created via a Business Model Canvas. The views of various stakeholders were considered in the development of the business model. The most important factors for the compensation were that it should be fair, transparent, clear and easy to understand. It also proved to be essential to involve a sustainable thinking, which led to two additional factors being constructed, one environmental factor and one factor for lack of capacity. / I dagens samhälle krävs en stabil och pålitlig elförsörjning då allt fler vill ha tillgång till el och industrier vill automatisera sina verksamheter. Detta påverkar elnätets belastning vilket leder till mer förluster i nätet. Producenter kan vara med och influera detta genom att producera energi närmare konsumenterna. För detta fås en ersättning från elnätsbolagen för den nyttan som producenterna bidrar med. Ersättningen saknar dock tydliga riktlinjer på hur den ska beräknas och betalas ut. Det finns därför ett behov av att utveckla en gemensam grund som elnätsbolagen kan använda sig av vid framtagning av ersättningen. Syftet med denna studie är att bidra till att ta fram vilka faktorer som är relevanta för ersättningen och hur dessa kan hjälpa till i utvecklandet av en affärsmodell för ersättningen som både gynnar en hållbar utveckling och energiomställningen. Studien utgår från en kvalitativ metod där undersökningsprocessen var systematic combining. En fallstudie genomfördes på E.ON Energidistribution genom semi-strukturerade intervjuer och analys av dokument. Eftersom ersättningen inte har studerats lika djupt tidigare och många saknar kunskap om vad den innebär, skapade denna studie en grund att stå på för elnätsbolagen när det gäller ersättningen. Studien resulterade i ett antal faktorer som består av både mjuka och hårda värden. Genom dessa faktorer kunde grunden till en affärsmodell för ersättningen skapas via en Business Model Canvas. Olika intressenters åsikter togs i beaktning vid utvecklingen av affärsmodellen. De viktigaste faktorerna för ersättningen var att den ska vara rättvis, transparent, tydlig och enkel att förstå. De visade sig även vara betydelsefullt att involvera ett hållbarhetstänk, vilket har lett till att två tillägg har konstruerats, ett miljötillägg och ett kapacitetsbristtillägg.
|
Page generated in 0.1065 seconds