221 |
Konsumenters syn på relationen textil, miljö och hälsa. : En kvalitativ intervjustudie om konsumenters tankar och åsikter gällanderelationen textil, miljö och hälsaAugustsson, Titti January 2023 (has links)
Bakgrund: Att ställa om till en hållbar produktion och konsumtion av textila varor är en nödvändighet då samtliga faser av textilproduktion och post-konsumtionsfas har stor inverkan på miljö, klimat och global folkhälsa. Syfte: Syftet med studien var att undersöka konsumenters syn på relationen textil, miljö och hälsa samt hur de önskar få kunskap och information för att kunna möjliggöra omställningen till en hållbar produktion och konsumtion av textil. Metod: Studien genomfördes med kvalitativ ansats och data insamlades genom semistrukturerade intervjuer. Totalt intervjuades åtta personer. Resultat: Resultatet indikerade att informanterna ofta kände dåligt samvete vid kläd- och textilinköp då de ifrågasatte om textilarbetarna arbetade under drägliga förhållande och om djur och natur kom till skada vid textiltillverkningen. För att utöka kunskapen om relationen textil, miljö och hälsa så efterfrågade konsumenterna främst underhållande informationskampanjer förmedlad genom kändisar och influencers på sociala media Slutsats: Konsumenterna kände ofta dåligt samvete vid kläd- och textilinköp och efterfrågade inspirerande information för att kunna ställa om till en hållbar konsumtion av kläder och textil. / <p>Betyg i Ladok 231211.</p>
|
222 |
En kvalitativ intervjustudie om hälsokommunikativa möjligheter och utmaningar med implementeringen av 2Dkoder på livsmedelsprodukterBrelin, Klara January 2023 (has links)
Prevalsen av icke smittsamma sjukdomar och de rådande hälsoklyftorna i samhället skapar relevans för hälsokommunikativa och vägledande insatser för att främja konsumenters matvanor. 2D-koder är ett digitalt verktyg som expanderar möjligheterna för livsmedelsföretag att kommunicera med konsumenter. Syfte: Syftet var att undersöka vilka hälsokommunikativa möjligheter och utmaningar som personer med god insikt i livsmedelsindustrin, hälsokommunikation och/eller kostråd ser med användningen av 2D-koder på livsmedelsprodukter. Metod: Data samlades in med kvalitativ metod, där resultatet baserades på material från åtta semistrukturerade intervjuer med representanter från forskningsinstitut, myndigheter, organisationer med insikt i folkhälsoarbete samt några av Sveriges största livsmedelsföretag. Materialet analyserades genom en kvalitativ innehållsanalys. Resultat: Analysen resulterade i en presentation av de tre domänerna (1) Möjligheter, (2) Utmaningar och (3) Ojämlikheter & lösningar, tillsammans med tillhörande kategorier. Resultatet tyder på att deltagarna ser många möjligheter och ett intresse i att använda 2D-koder på livsmedelsprodukter som ett hälsokommunikativt och vägledande verktyg för konsumenter. I intervjusvaren går det bland annat att utvisa att 2D-koder öppnar dörrar till ökad kommunikation, samt skapar en möjlighet att fylla 2D-koden med inspiration, vägledning och stöttande funktioner för förbättrade matvanor. Samtidigt är utmaningarna många och består bland annat av regelverk som begränsar livsmedelsföretag att kommunicera om hälsa i samband med sina produkter. En annan utmaning som deltagarna belyste var risken att öka hälsoklyftorna i samhället genom att endast nå de som redan äter hälsosamt, då dessa i första hand är de som aktivt söker hälsoinformation. Slutsats: Att använda 2D-koder som ett hälsofrämjande och vägledande verktyg för konsumenter kan vara en framgångsrik metod till fördel för folkhälsan, förutsatt att användningen sker med målet att nå resurssvaga grupper. / <p>Betyg i Ladok 240111.</p>
|
223 |
Perceived stress in adolescents - A literature survey / Tonåringars upplevda stress - En litteraturstudieWahlgren, Lisa, Westrup, Ellinor January 2014 (has links)
Bakgrund: Graden av självrapporterad stress bland tonåringar i Sverige är hög. 30 % av flickorna i årskurs 4-9 och 23 % av jämnåriga pojkar upplever att de är stressade. I årskurs 2 i gymnasiet anger nästan 40 % av flickorna att de är stressade och 20 % av pojkarna. Den största anledningen är prestationskrav i relation till skolan och hemuppgifter.Syfte: Syftet med studien var att undersöka eventuella skillnader mellan flickor och pojkars upplevda stress i åldrarna 13-19 år i Sverige, Danmark och Norge.Metod: Studien utfördes genom en litteraturstudie där artiklar sökts i databaserna PubMed, PsycINFO, Sociological abstracts, Social Services Abstracts och Medline. För att hitta studier med en hög kvalitet användes en graderingsmall.Resultat: Både flickor och pojkar upplever stress, men flickor till en högre grad. Flickor upplever även en högre grad av prestationskrav och en lägre självkänsla. Slutsats: Det är svårt att dra en slutsats om hur stor betydelse genus har på tonåringars hälsa och ohälsa och hur mycket som kan förklaras av biologiska faktorer. Det är dock mycket som pekar på att flickor och pojkar har olika förväntningar och krav på sig från samhället. Dessa krav kan vara orsaken till att flickor upplever en högre grad av stress än jämnåriga pojkar. / Introduction: Stress and stress related diseases are pressing issues in today’s society. The proportion of stressed teenagers in Sweden are high. 30 % of girls in school year 4-9 and 23 % of boys at the same age indicates stress. 40 % of girls in school year 2 in high school indicates stress and 20 % of the boys at the same age. The reason for it is school related demands and homework.The aim: The aim of this study was to investigate if there is a gender difference in perceived stress in Sweden, Denmark and Norway among teenagers.Method: This study is a literature survey. Databases such as PubMed, PsycINFO, Sociological abstracts, Social Services Abstracts and Medline were used to find studies.To be able to choose studies with a high quality we used a grading template.Result: Both girls and boys indicate a high perceived stress. A higher proportion of girls than boys. Girls also indicated a higher level of demands from achievements and a lower degree of self-esteem.Conclusion: It is difficult to reach a conclusion about what impact the gender has on the teenagers’ health or lack of it, and how much that can be explained by biological factors. However, girls and boys have different expectations and demands of the society, which may create a higher level of stress amongst girls.
|
224 |
Att acceptera och uppmärksamma barn och ungdomar med intellektuell funktionsnedsättning främjar fysisk aktivitet : En kvalitativ intervjustudie med parasporttränareHenrysson, Sofie January 2022 (has links)
Fysisk aktivitet är viktigt för att uppnå god hälsa, dock har barn och ungdomar med intellektuell funktionsnedsättning lägre frekvens av fysisk aktivitet vilket påverkar deras hälsa negativt. Ur ett folkhälsoperspektiv är det viktigt att undersöka vad som möjliggör deltagande i fysisk aktivitet för barn och ungdomar med intellektuell funktionsnedsättning. Syftet med studien var att undersöka parasporttränares erfarenheter kring vad som möjliggör deltagande i fysisk aktivitet för barn och ungdomar med intellektuell funktionsnedsättning. Metoden i studien var en kvalitativ intervjustudie med induktiv ansats. Sju parasporttränare i Stockholms län intervjuades under våren 2022 med semistrukturerade intervjuer. Intervjuerna analyserades med kvalitativ innehållsanalys. Resultat. Studiens övergripande tema visade att parasporttränarna behövde se individen och acceptera hen för den hen är. Temat uppkom ur kategorierna: förutsägbar kontext, ramverk, tränarens engagemang och att se individen. Kategorierna växte fram ur tio subkategorier. Slutsats. Studien belyste parasporttränares erfarenheter vilka visade att förståelse och acceptans från vuxna runt barnen och ungdomarna var viktiga aspekter för att främja deltagande i fysisk aktivitet. Fysisk aktivitet för barn och ungdomar med intellektuell funktionsnedsättning behöver prioriteras och tilldelas nödvändiga resurser. / <p>Betyg i Ladok 2022-06-21.</p>
|
225 |
Living with head and neck cancer : a health promotion perspective - a qualitative studyBjörklund, Margereth January 2010 (has links)
Background and aim: In society there is a growing awareness that a vital factor for patientswith chronic diseases, such as head and neck cancer (HNC), is how well they are able to function in their every day lives – a common, but often overlooked, public health issue. The overall aim of this thesis is to reach a deeper understanding of living with HNC and to identify the experiences that patients felt promoted their health and well-being. It also explores the patients' experiences of contact and care from health professionals and whether these encounters could increase their feelings of health and well-being; salutogenic approach. Methods: This thesis engages a qualitative data design. On three occasions, 35 purposivelyselected patients were interviewed (31 from Sweden and one from Denmark, Finland, Island, and Norway). The first study was conducted in the Nordic counties (I), and the remainingstudies were conducted in Sweden (II, III, IV). Interviews were performed on a single basis(I, II, III) and then repeated (IV). The individual, semi-structured qualitative interviews usedopen-ended questions (n=53). Three different forms of analyses were used: critical incident technique (I), thematic content analysis (II), latent content analysis (III), and interpretativedescriptive analysis (paper IV). Findings: Living with head and neck cancer was expressed as living in captivity, in the sensethat patients' sometimes life-threatening symptoms were constant reminders of the disease. The patients experienced a threat against identity and existence. Patients struggled to find power and control over everyday life, and if successful this appeared to offer them better health and well-being along with spiritual growth. The general understanding was that these patients had strong beliefs in the future despite living on a virtual rollercoaster. The patients went through a process of interplay of internal and external enabling that helped them acquire strength and feelings of better health and well-being. Consequently, they found power and control from inner strength and other health resources, e.g. social networks, nature, hobbies, activity, and health professionals. However, the findings also revealed the opposite; that some patients were more vulnerable and felt powerless and faced everyday life with emotional and existential loneliness. They were dependent on next of kin and health professionals. Having good interpersonal relationships and emotional support 24 hours a day from next of kin were crucial, as were health promoting contacts and care from health professionals. This health promoting contact and care built on working relationships with competent health professionals that were available, engaged, respectful, validating, and, above all experienced in the treatment phase. But many patients experienced not health promoting contact and care – and a sense of not being respected, or even believed. Added were the patients' experiences of inadequate coordination between phases of their lengthy illness trajectory. They felt lost and abandoned by health services, especially before and after treatment. Conclusions: Inner strength, good relationships with next of kin, nature, hobbies, andactivities could create strength and a sense of better health and well-being. Patients experienced a mutual working relationship during dialoguing and sensed co-operation and equality in encounters with competent health professionals. This could lead to enhanced power and control i.e. empowerment in a patient's everyday life. The findings highlight psychosocial rehabilitation in a patient-centred organisation when health professionals supportpatients' inner strength and health resources , and also offer long-term support to next of kin.Finally, this research suggests that if health professionals could gain a deeper understanding of the psychosocial, existential, social, and economic questions on patients' minds, they could better sense how patients feel and would be better equipped not only to offer greater support, but to raise their voices to improve health policy and health care for these patients. / Syfte och bakgrund: Avhandlingens övergripande syfte var att få en djupare förståelse för personer med huvud – halscancer vardagsliv samt vad som främjar deras hälsa och välbefinnande d v s ett salutogent synsätt. Kroniska sjukdomstillstånd såsom cancer räknas numera till de stora folksjukdomarna och vid huvud – halscancer är vikten av ett fungerande vardagsliv emellertid ett ofta förbisett folkhälsoproblem. Metod: Avhandlingen omfattar fyra delarbeten baserade på kvalitativa data. Resultaten baseras på semistrukturerade individuella intervjuer (n=53) som riktades till 35 utvalda personer. Den första studien (I) genomfördes i Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige och de övriga i Sverige (II, III, IV). Intervjuerna genomfördes vid ett tillfälle (I, II, III) och vid upprepade tillfälle (IV). Tre olika textanalyser användes, kritisk händelse teknik (I), tematisk innehålls analys (II), latent innehållsanalys (III) och tolkande beskrivande analys (IV). Resultat: Att leva med huvud - halscancer beskrevs som ett liv i fångenskap och upplevdes som att åka i berg och dalbana mellan hopp och förtvivlan. De ofta livshotande symtomen påminde ständigt om sjukdomen och upplevdes som hot både mot existensen och mot identiteten. Detta till trots kom ibland en stark optimism och tro på framtiden till uttryck. Några av de intervjuades vardagsliv präglades dock av känslomässig och existentiell ensamhet och upplevelser av sårbarhet och maktlöshet. Att ha makt och kontroll över den egna livssituationen liksom närståendes känslomässiga stöd, ibland dygnet runt, främjade hälsan. Hälsofrämjande kontakter med vårdpersonalen upplevdes främst under sjukhusvistelsen. Avgörande var en god och bekräftande patient vårdar relation samt att personalen hade hög kompetens och visade engagemang och respekt i vårdsituationen. Flera av de intervjuade beskrev dock allvarliga brister i kontakten med sjukvården. Upplevelser av brist på respekt och att inte bli trodd i sin sjukdomsupplevelse beskrevs, vilket vanligast i perioderna före och efter sjukhusvistelsen. Samordningen mellan hälso- och sjukvårdens olika funktioner upplevdes som bristfällig under hela sjukdomsförloppet. Konklusion: Inre styrka, goda relationer med närstående, nära kontakt med naturen, hobbyer och andra aktiviteter skapade upplevelser av hälsa och välbefinnande hos personer med huvud - halscancer. I dialog med kompetent vårdpersonal, där samverkan och jämlikhet var tydlig, upplevdes ömsesidiga, vänliga relationer som en hjälp för dem att få ökad egenmakt och kontroll i vardagslivet. Resultatet visar på patienternas långvariga kamp med ett vardagsliv med ständig känslomässig, psykosocial, existentiell, social och ekonomisk oro. Resultatet pekar också på en brist på patientcentrerad organisation och psykosocial rehabilitering, där vårdpersonal stödjer patienters inre styrka och hälsoresurser. Förhoppningen är att resultatet kan leda till en ökad förståelse hos vårdpersonal för hur vardagslivet kan upplevas då man har en huvud- hals cancer, för att på så vis ge adekvat hjälp till dessa patienter och deras närstående.
|
226 |
Psykisk ohälsa och elitidrott : Förekomsten av psykosomatiska besvär bland gymnasieelever med inriktning mot elitidrott, idrott respektive utan idrottslig inriktningRydberg, Amanda January 2016 (has links)
Psykisk ohälsa bland elitidrottare har varit ett stigmatiserat område och forskning kring ämnet växer. Idag finns mycket som tyder på att elitidrottare utövar en livsstil med stora fysiska och psykiska belastningar vilket har visat sig vara mer ohälsosamt än vad den generella uppfattningen tidigare varit. Som elitidrottare förväntas en att leva efter idrottens alla regler för att bli framgångsrik. I den här uppsatsen studeras förekomst av, och skillnader i psykosomatiska besvär mellan tre grupper av gymnasieelever i årskurs tre som har elitidrottsinriktning (Nationellt godkänd idrottsutbildning, NIU), allmän idrottsinriktning (Idrottsprogram, IDR) och elever utan idrottsinriktning. Det undersöks även om det förekommer samband mellan psykosomatiska besvär och de olika gymnasiala inriktningarna. Studien har genomförts med en kvantitativ tvärsnittsstudie med enkäter som delades ut till två skolor i en ort i mellersta Sverige. Totalt deltog 116 elever i undersökningen, med elit- och idrotts- samt utan idrottsinriktning. Resultatet visade att det fanns psykosomatiska besvär hos de olika gymnasiala inriktningarna, men inga signifikanta skillnader eller samband fastställdes. Ett intressant biresultat som påträffades är ett signifikant samband mellan att vara nervös och irriterad och att vara stressad och ha svårt att sova, samt att sambandet stärktes för samtliga elever att ha nämnda besvär. Nyckelord: Folkhälsa, psykisk ohälsa, psykosomatiska besvär, elitidrott, gymnasieelever, gymnasial idrottsinriktning. / Mental illness among elite athletes has been a stigmatized area and the research area is growing. Today, a lot of things points towards that elite athletes are practicing a lifestyle with great physical and mental tension. Having a profession as an elite athlete has proven to be more unhealthy than the general perception was. As an elite athlete you are expected to live for the sport, to follow its rules in order to achieve a successful career. This study investigates the prevalence of, and differences in psychosomatic disorders between three groups of secondary school students in their last year who have elite sport specialization (Nationally certified physical education), public sports specialization (sports program) and students without sport specialization. It also investigates whether there is an association between psychosomatic disorders and the three various sport specializations. A quantitative cross-sectional study was performed and a questionnaire were distributed to two schools in central Sweden. A total of 116 students in their 3rd and last year of the secondary school with elite- and sport orientation and without sport orientation participated in the survey. The results showed a difference in the prevalence of psychosomatic disorders among the various orientations in secondary school. Eventhough no significant differences or associations between psychosomatic disorders and secondary school orientation was found, a secondary finding was found in the form of significant correlations for the student to be nervous and irritated with being stressed and having trouble falling asleep, and the associations became stronger for students having these problems. Keywords: Public health, mental disorder, psychosomatic disorder, elite sports, secondary school students, secondary school sport specialization.
|
227 |
Social gemenskap och livskvalitet på äldre dagar : en kvalitativ studieChibli Thunell, Johanna January 2016 (has links)
I Sverige och i många andra välfärdsländer ökar den förväntade livslängden. Det kan innebära att belastningen på hälso- och sjukvården kommer att stiga alltmer. Därför är det viktigt att samhället kan hjälpa äldre personer att leva ett friskt och självständigt liv så länge som möjligt. Uppsatsen lägger fokus på en av de faktorer som anses vara en viktig del i ett hälsosamt åldrande; en social gemenskap. Motsatsen är en social isolering som påverkar individens hälsa och livskvalitet negativt. Syftet med uppsatsen är att undersöka hur social gemenskap upplevs som hälsofrämjande och bidrar till livskvalitet hos äldre personer som är självständiga i sin vardag. För att undersöka frågan har personer över 65 år som definierats som självständiga intervjuats. En kvalitativ metod har alltså använts. Resultatet visar att en social gemenskap är betydelsefull på olika sätt för individens hälsa och livskvalitet. En mänsklig rättighet är att människor ska kunna uppnå goda förutsättningar för en hög levnadsstandard och en social gemenskap utgör en viktig del. Därför måste samhället tillhandahålla förutsättningar för den äldre befolkningen att kunna ta del av en social gemenskap. Med denna hälsofrämjande åtgärd kan vinster göras i både folkhälsa och samhällsekonomi. / In Sweden and in many other welfare countries the expected lifespan is increasing. This might lead to a rising strain of the healthcare. It is therefore important that the society can empower elderly to live a well and independent life as long as possible. The paper focus on one of the factors that considers to be an important part of a healthy ageing; social community. The opposite is a social isolation which effect the individual health and life of quality negative. The papers aim is to examine how social community is experienced as healthpromoting and contribute to quality of life in elderly people who are independent in their daily life. To study the aim, people over the age 65 who has been defined as independent, has been interviewed. A qualitative method has thereby been used. The result shows that social community is important in different ways in relation to the individual’s health and quality of life. It is a human right that people are able to reach conditions for a high lifestandard and social community is thereby an important part. The society must provide the elderly population conditions to be able to be a part of a social community. With this healthpromoting action profits can arise both in public health and in national economy.
|
228 |
Avpolitiserad fysisk planering? : Om makt att definiera social hållbarhet och den fysiska planeringens gränserRamnemo, Malin January 2016 (has links)
Syftet med denna uppsats är att undersöka hur stadsplaneringens politiska uppdrag eventuellt påverkas av privata konsulters deltagande i planeringsprocesser. På så sätt problematiseras tolkningsutrymmet samt det potentiella inflytandet över de vägval som den offentliga verksamheten gör. I grunden handlar det om att belysa ett eventuellt demokratiskt problem i en kontext som lovordar samverkan mellan offentlig och privat sektor. Målet är att identifiera om ansvarsutkrävandet kan säkerställas när aktörerna i dessa nätverk tar beslut i den offentliga verksamhetens sfär. Undersökningen belyser huvudsakligen en svensk planeringskontext på regional samt kommunal planeringsnivå. Därutöver ingår även exempel från Köpenhamn, Danmark. Fokus riktas mot frågan om social hållbarhet samt den offentliga aktörens hantering av allmänintresset i relation till social hållbarhet som fenomen. Undersökningen belyser hur social hållbarhet tar sig i uttryck i specifika planeringsprojekt samt hur relationen mellan konsult och kommun ser ut i dessa exempel. Det empiriska materialet består av intervjuer med representanter från konsultfirmor samt tjänstemän från kommuner eller regionkontor. Dessutom analyseras planeringsdokument samt slutrapporter i relation till de olika projekten. Det empiriska resultat antyder att social hållbarhet hanteras som en avpolitiserad fråga inom den fysiska planeringen. Potentiella motsättningar ser ut att ignoreras i ett sammanhang som strävar efter att lösa problem utan konflikt. Förekommande problemlösningar relateras framförallt till fysiska ingrepp i stadsmiljön där kommunikativa aspekter såsom medborgardeltagande och ökad samverkan är centrala. Alternativa förståelser och kunskapsfält ser ut att reduceras bort till förmån för vissa dominerande ideal. Resultatet indikerar vidare att konsulten får ett relativt stort handlingsutrymme i stadsutvecklingsprojekt med inriktning på social hållbarhet. Denna slutsats baseras framförallt på den offentliga aktörens förtroende för konsulten samt den ömsesidiga tolkningen att konsulten utför den offentliga aktörens uppdrag - som ett slags företrädare för den offentliga verksamheten. Allmänintresset försvaras i den mån att det politiska uppdraget utförs utan större konflikt. Konsulten levererar också utifrån den offentliga aktörens förväntningar. Däremot framkommer en odemokratisk aspekt där social hållbarhet inte ser ut att definieras utifrån en politisk grund. De aktuella stadsutvecklingsprojekten som sådana är förvisso politiskt förankrade, men tolkningsutrymmet för konsulten ser ut att vara relativt stort där den offentliga aktören söker stöd, expertis eller kunskap. Det demokratiska problemet i förekommande exempel handlar inte om konsultens förmåga eller oförmåga att tolka den politiska viljan. Problemet ligger snarare i att den offentliga aktören inte definierar social hållbarhet i relation till fysisk planering på en önskvärd politisk nivå. Det finns således ett behov av att den offentliga aktören stärker sitt självförtroende i hanteringen av ett ämne som förtjänar att tillskrivas en politisk betydelse. Så länge den offentliga aktören inte definierar vad social hållbarhet är enligt den politiska viljan kan allmänintresset bli svårt att försvara.
|
229 |
Barn- och ungdomars tillvaro efter avslutad elitsatsning : En kvalitativ studie ur ett förälderperspektivBacklund, Amanda January 2016 (has links)
Fysisk aktivitet är en determinant för en god folkhälsa. Till följd av detta vill idrottsrörelsen bidra till en utvecklig inom idrotten för att öka deltagarantalet och motivera människor att vara fysiskt aktiva livet ut. Ett dilemma som dock är förekommande inom elitidrotten är att många slutar idrottsutövandet innan de nått sin topp nivå. Syftet med denna studie var att undersöka föräldrars uppfattningar om deras barns tillvaro efter avslutad elitsatsning. En kvalitativ metod tillämpades och vid datainsamlingen genomfördes fem semistrukturerade intervjuer. Det insamlade materialet analyserades med hjälp av en manifest innehållsanalys. I resultatet framkommer det att flera av barnen som tidigare varit en del av en elitsatsning gått från en fysiskt aktiv livsstil till en friare livsstil där det upplevs finnas utrymme för spontanitet och lekfullhet. Vardagen inkluderas numer av nyfunna vänner och ett större fokus förkommer på studier alternativt jobb. Den tidigare sociala miljön som bestod av idrottsarenan har i stort bytts ut till andra miljöer. Den identitet de tidigare haft med idrotten har förlorats och i samband med elitsatsningens upphörande drabbades barnen av psykisk ohälsa, med de upplevs idag må bättre. Slutsatsen för denna studie är att tillvaron har förändrats hos samtliga barn efter avslutad elitsatsning. / Physical activity is a determinant of public health. Hence the Swedish sports movement wish to contribute to the development of sporting activities as a way to increase the number of participants and motivate people to stay physically active throughout life. A common issue in elite level sports is that many end their career before reaching their final potential. The purpose of this study was to investigate the parent’s perspective regarding their children’s being after ending their elite effort. A qualitative method was applied and data was collected in five semi-structured interviews. The collected material was analyzed with a manifest content analysis. The result indicated that several of the children, who previously had been a part of an elite investment, had changed their lifestyle from a physically active lifestyle to a freer way of life where it is perceived to be room for spontaneity and playfulness. Everyday life nowadays includes new friends and greater focus on studies or job. Former social context focused around the sports arena are now taking place in other environments. Their previous identification with their sport has been lost and by ending their elite efforts the children's mental health declaimed, however they have later recovered to some extent. The conclusion of this study is that life has changed for the children after ending their elite effort.
|
230 |
Ledarskapets betydelse för medarbetarnas hälsa : En kvalitativ studie ur ett chefsperspektivPärlemyr, Anne-Sofie January 2017 (has links)
Hälsa i arbetslivet är ett prioriterat område i politiken och återfinns i målområde fyra som är kopplat till det svenska folkhälsomålet. På senare år har hälsa i arbetslivet uppmärksammats eftersom den arbetsrelaterade ohälsan har ökat, vilket har resulterat i sjuktal som skjuter i höjden med ökande kostnader som följd. Människor spenderar stor del av sin livstid i arbetslivet och för att bibehålla en god hälsa genom livets alla skeden är goda arbetsförhållandena en förutsättning för att människor ska må bra. En viktig del i det hälsofrämjande arbetet i arbetslivet handlar om ledarskap, vilket påverkar människors hälsa i stor utsträckning. Tidigare studier visar att ledarskap har stor betydelse för människors hälsa och därför har denna studie genomförts. Syftet med studien är att undersöka chefers upplevelse av ledarskapets betydelse för medarbetarnas hälsa. En kvalitativ metodansats har används för att besvara studiens syfte. Fem chefer inom den privata sektorn har deltagit vid individuella semistrukturerade intervjuer. Det empiriska materialet har analyserats genom en manifest innehållsanalys. Resultatet visar att cheferna anser att ledarskap har stor betydelse för medarbetarnas hälsa. En utmaning som framkommit i studien är att cheferna uttrycker en frustration över bristande resurser och prioritering från företagsledning, vilket försvårar för cheferna att bedriva ett hälsofrämjande ledarskap. / Work related health is a priority area in national policy, being the fourth public national health target area which is connected to the Swedish public health goal. In recent years work related health has been highlighted due to that work related illness has increased, with the result of increased morbidity and with increasing costs as a result. People spend a whole lot of their lifetime at work, to keep a good health through all stages in life it is important that working conditions are good. Health promoting leadership is important at work, and affects people greatly. Previous research show that leadership affects people’s health and this is the reason why the study was conducted. The aim of this study was to examine the managers’ perception of the importance of leadership for employee health. A qualitative method was used to answer the purpose of the study. In this study five mangers in the private sector has participated in individual semi-structured interviews. The empirical material was analyzed by a manifest content analysis. The result show that leadership is important for the employees’ health. A challenge for managers in this study is a frustration over the lack of resources and priority from upper management.
|
Page generated in 0.0702 seconds