251 |
Genus i ekonomijournalistik : En kvalitativ studie om gestaltningen av manliga och kvinnliga chefer i Di Weekend / Gender in economy journalismHansson, Anton, Marjomaa, Josefin January 2017 (has links)
A qualitative study aimed at examining how business executives get portrayed in economy journalism from a gender perspective. The study aspired to explore possible differences and similarities in the portrayal of male and female executives. We investigated a selection of 12 feature-styled portraits of male and female business executives from swedish financial magazine Di Weekend. By using framing analysis the text was deconstructed and consequently reconstructed into the most salient frames extracted from the analysis. The frames identified were the competitive person, the self-made person, the mentor, the family, the question of competence and the question of equality. Within these frames, we identified several aspects where the journalistic representation differed between male and female subjects. We found that male subjects were portrayed as confident, natural leaders and career-oriented providers for their families. Female subjects were to a greater extent portrayed as doubtful, ideology-driven, maternal caretakers. The importance of competitiveness, as well as the presence of mentors, were found with both genders. However, male subjects were portrayed as equals in regard to their mentors, whereas female subjects as more dependent and inferior to their mentors.
|
252 |
“Hur ska man tackla en motgång om man inte kan klappa lite på axeln och säga att det kommer lösa sig?” : En kvalitativ studie om chefers upplevelse av ledarskap på distans / “How do you tackle an adversity if you can´t pat a person on the shoulder and say that it will be ok?” : A qualitative study of manager's experience of distant leadershipWodlin, Sofia, Nyström, Linnea January 2018 (has links)
Syftet med uppsatsen är att skapa en ökad förståelse för ledarskap på distans ur ett chefsperspektiv. Syftet undersöktes genom två frågeställningar som behandlar hur chefer bedriver sitt ledarskap på distans samt hur dessa chefer upplever sitt ledarskap. Genom en i huvudsak induktiv ansats med deduktiva inslag och kvalitativa semi-strukturerade intervjuer undersöktes uppsatsens ämne. Den insamlade empirin analyserades genom meningskoncentrering och skapade sex huvudsakliga teman som är; Kommunikationsverktyg, Krav i det dagliga arbetet, Relation till medarbetarna, Det egna ledarskapet, Digitalisering samt Tankar om kompetensbrist. De fynd som framkommit visar hur cheferna bedriver sitt arbete genom virtuella kommunikationsmedel där de föredrar de medel som i större grad kan spegla det fysiska mötet. Majoriteten av cheferna upplever fler möjligheter än begränsningar med sina arbeten och menar att ledarskap på distans har potentialen att lösa en rad problem, såsom problematiken med kompetensbrist.
|
253 |
Framtidens bemanningsutmaningar inom vård och omsorgEfraimsson, Ann-Christin, Shamoun, Niven January 2020 (has links)
Idag finns mycket som tyder på att vård- och omsorgsbranschen står inför fortsatta samt ökade utmaningar vad gäller att upprätthålla en hållbar bemanning. Det finns även stora förändringar som sker och väntas inom vård och omsorg, vilket ställer höga krav på de praktiserande cheferna ute i verksamheterna. Vilka utmaningar ser verksamma chefer idag som arbetar inom vård- och omsorg på bemanningen inom sina verksamheter och hur bedömer de deras egen möjlighet att påverka och skapa förutsättningar för att behålla personal. Syftet med studien är att undersöka vilka faktorer och strategier som chefer anser som viktiga för att möta framtidens bemanningsutmaningar inom vård och omsorg. En kvalitativ metod med induktiv ansats har använts för att intervjua åtta olika chefer/enhetschefer/verksamhetschefer. De transkriberade intervjuerna analyserades med kvalitativ innehållsanalys. Resultatet presenteras med två olika kategorier, vilka är hållbar bemanning inom vård och omsorg samt strategier som påverkar verksamhetens personalförsörjning. Dessa två kategorier rymmer den information som framkom vid intervjuerna av informanterna. Sammanfattningsvis visar uppsatsen att de praktiserande cheferna inom vård- och omsorgsbranschen står inför utmaningar gällande framtidens bemanning. Genom att som chef inta strategier i form av bland annat kompetensutveckling, ett stort handlingsutrymme för personalen med delaktighet samt en rimlig arbetsbelastning kunde de se en förbättring av personalomsättningen.
|
254 |
Det sociala kapitalets betydelse för chefers hälsa. / The importance of social capital for managers' health.Lesic, Mariana, Nordkvist, Håkan January 2019 (has links)
Sammanfattning Denna studie belyser det upplevda sambandet mellan socialt kapital och chefers hälsa inom svensk offentlig sektor. Studiens frågeställningar är ”Hur ser relationen mellan sociala resurser och friskfaktorer ut för chefer inom svensk offentlig sektor?”, ”Vilken roll har socialt kapital för chefernas självupplevda hälsa?”. Den teoretiska referensramen består av Pierre Bourdieus resonemang kring socialt kapital (1986) och Robert D. Putnams resonemang att socialt kapital påverkar individens omgivning (2006). Studien bygger på en kvalitativ metod där empirin har samlats in genom semistrukturerade intervjuer. Resultatet visar att utbildning och yrkeserfarenhet ökar chefernas tillgång till socialt kapital. Utbildning och yrkeserfarenhet ger individuella fördelar genom att öka chefers tillgång till socialt kapital. Chefer använder sig av sociala nätverk på arbetsplatsen för att skapa ett effektivare arbetsflöde. Chefer utpekar att stödresurser i form av kompetensutveckling, chefsgrupper, HR- och ekonomistöd understödjer ett hållbart ledarskap. Tillit och förtroende för närmaste chef och kollegor anges som en av de viktigaste förutsättningar för att kunna utöva chefsuppdraget. Stödresurser och ledarskap har betydelse för chefers självupplevda hälsa. Chefer med större socialt kapital och organisatoriska stödresurser har i högre utsträckning förmåga att sätta gränser, inte ta med sig arbetet hem och tydliggöra för andra när man är tillgänglig. Stödresurser och organisatoriska förutsättningar motiverar chefer att ta hand om och vårda sin hälsa genom träning, avkoppling eller andra fritidsaktiviteter. Tillgången till socialt kapital ökar chefernas medvetenhet om betydelsen av att vårda hälsan. Slutsatsen är att socialt kapital har stor betydelse för chefers självupplevda hälsa. Nyckelord: Chef, Mellanchef, Offentlig sektor, Socialt kapital, Friskfaktorer, Hälsa / Abstract This study highlights the perceived relationship between social capital and the affects on public sector managers health. The study's questions are "What is the relationship between social resources and health factors for managers in Swedish public sector?”, "What role does social capital play in relation to managers' health?". The theoretical frame of reference consists of Pierre Bourdieu's reasoning about social capital (1986) and Robert Putnam’s reasoning that social capital affects the individual's environment (2006). The study is based on a qualitative method where the empiricism has been gathered in semi-structured interviews. The result shows that education and work experience increase managers access to social capital. Education and professional experience provide individual benefits by increasing access to social capital. Managers use social networks at workplaces to create a better workflow. The managers point out that support resources in the form of skills development, management groups, human resource management and financial support sustainable leadership. Trust and confidence in the nearest manager and colleagues are stated as one of the most important prerequisites for managing management tasks. Support resources and leadership affect managers self-perceived health. Managers with greater social capital and organizational support resources to a greater extent have the ability to set boundaries, not take work-related stress home and make it clear to others when fortified. Support resources and organizational conditions motivate managers to take care of and nurture their health through exercise, relaxation or other leisure activities. Access to social capital increases manager's awareness of the importance of health care. The conclusion is that social capital is of great importance for the managers' self-perceived health. Keywords: Manager, Middle manager, Public sector, Social capital, Health factors, Health
|
255 |
Uppfattningar om god arbetsmiljö och attraktivt arbete : - hos chefer och medarbetare på en svensk primärvårdsenhetKjellström, Elin January 2020 (has links)
Bakgrund: Medarbetare och chefers arbetsmiljö är på många vis bristfällig. Trots att Sverige är långt gånget vad gäller arbetsmiljöarbete och hur hälsa främjas så pekar statistiken på annat, framförallt inom hälso- och sjukvårdssektorn. Arbetsorsakde besvär som stress och hög arbetsbelastning för medarbetare inom vården är vanligt. Vidare upplever chefer höga krav och lågt stöd, och deras bristande arbetsmiljö gör det många gånger svårt att skapa en god arbetsmiljö för sina medarbetare. Det anses finnas viktiga vinster med att undersöka uppfattningar om en god arbetsmiljö och attraktivt arbete, och få djupare förståelse hur det uppfattas för medarbetare och chefer. Syfte: Syftet med denna studie är att inom primärvård i Sverige undersöka och beskriva uppfattningar om vad som skapar god arbetsmiljö och attraktivt arbete för medarbetare och chefer. Metod: Semi-strukturerade intervjuer och författaren utgick från studiedesignen kvalitativ innehållsanalys. Resultat: Resultatet indikerar att det är kombinationen av tillfredsställda behov som bidrar till en god arbetsmiljö och attraktivt arbete för medarbetare och chefer. Ledarskap, relationer förtrogenhet, variation och resultat var viktigast för en god arbetsmiljö och attraktivt arbete för medarbetare och chefer. Handlingsfrihet, stimulans och erkänsla var också gemensamt för en god arbetsmiljö och attraktivt arbete. Vidare uppfattades lön, lokalisering, arbetstider, tankearbete, arbetstakt och fysisk aktivitet viktigt för medarbetarna i en god arbetsmiljö och attraktivt arbete, likaså uppfattades lokalisering och adekvat utrustning betydelsefullt för cheferna. Slutsats: Studiens resultat anses bidra till djupare förståelse gällande god arbetsmiljö och attraktivt arbete, då det beskriver vad och hur det uppfattas av medarbetare och chefer inom primärvård. Resultatet belyser att ett helhetsperspektiv behövs i arbetsmiljöarbetet. Studien har även givit fördjupad kunskap kring modellen attraktivt arbete och bidragit till rangordning av vilka faktorer som framträder viktigast. En rangordning som bidrar med ökad förståelse för vilka faktorer som bör fokuseras på för att skapa god arbetsmiljö och attraktivt arbete för chefer och medarbetare.
|
256 |
A mapping approach for configuration management tools to close the gap between two worlds and to regain trust: Or how to convert from docker to legacy tools (and vice versa)Meissner, Roy, Kastner, Marcus 30 October 2018 (has links)
In this paper we present the tool 'DockerConverter', an approach and a software to map a Docker configuration to various matured systems and also to reverse engineer any available Docker image in order to increase the confidence (or trust) into it. We show why a mapping approach is more promising than constructing a Domain Specific Language and why we chose a Docker image instead of the Dockerfile as the source model. Our overall goal is to enable Semantic Web research projects and especially Linked Data enterprise services to be better integrated into enterprise applications and companies.
|
257 |
"Så länge ni sköter er bra och det verkar ni göra så är jag nöjd, så behöver jag inte lägga mig i" : En kvalitativ studie om första linjens chefers psykosociala arbetsmiljö inom regional hälso- och sjukvårdAas, Frida, Kronblad, Albin January 2021 (has links)
Anställda spenderar en stor del av sin tillvaro på arbetsplatsen och den psykosociala arbetsmiljön blir då en viktig faktor för att främja ett längre och mer hållbart arbetsliv. Rollen som första linjens chef kräver idag stor kunskap och förmåga för att hantera de krav som finns från organisation, medarbetare, chefer samt lagar och förordningar. Det är därför av stor vikt att arbetsgivare och organisationer har väl fungerande strukturer och processer för att följa upp sina chefer och medarbetares psykosociala arbetsmiljö. Syftet med studien var att bidra med en ökad förståelse för hur första linjens chefer inom regional hälso- och sjukvård upplevde sin psykosociala arbetsmiljö, hur de ansåg att den borde kartläggas och följas upp samt påvisa vilka behov cheferna har för uppföljning av den. Studien syftade till att få fram chefernas egna tankar och upplevelser kring deras psykosociala arbetsmiljö. För att undersöka detta användes en kvalitativ ansats med semistrukturerade intervjuer. Resultatet visade att chefernas relation till sin närmsta chef var avgörande för hur de upplever sin psykosociala arbetsmiljö och i sin tur vilka behov de hade för uppföljning och stöd. De chefer som beskrev en god relation till sin verksamhetschef upplevde i större utsträckning att deras behov av uppföljning tillgodosågs till skillnad mot de chefer som upplevde en sämre relation till sin verksamhetschef. De chefer som beskrev en sämre relation till sin verksamhetschef beskrev att behoven i mångt och mycket skulle tillgodoses om relationen till verksamhetschefen vore bättre. De slutsatser som kunde dras var således att relationen och kommunikationen med närmsta chef var avgörande för hur man upplevde sin psykosociala arbetsmiljö. Cheferna beskrev även att det fanns ett stort behov av fler informella möten med chefskollegor och att deras psykosociala arbetsmiljö skulle gynnas av att ha en mindre arbetsgrupp.
|
258 |
Upplevelsen av balans mellan arbete och privatliv hos chefer med förtroendearbetstidCavallin, Maja, Söderlind, Kajsa-Lisa January 2023 (has links)
Syftet med studien var att undersöka hur chefer med förtroendearbetstid upplever balansen mellan arbete och privatliv. Studien baserades på en induktiv kvalitativ design där åtta semistrukturerade intervjuer genomfördes i tre olika organisationer via en digital plattform. Den insamlade data transkriberades och analyserades genom tematisk analys. Insamlat material genererade fyra huvudteman och nio underteman. Resultatet visade att det fanns både en upplevelse av en god balans mellan arbete och privatliv där utmärkande upplevelser som hade betydelse för balansen var flexibilitet och kontroll över sin arbetstid. Balansen tenderade att variera under stressiga perioder. Bland respondenterna fanns även en upplevelse av låg balans mellan arbete och privatliv, där stress och krav från chefer hade en betydande roll som innebar minskad möjlighet att spendera tid med deras familjer. / The aim of the study was to examine how managers with flexible work time experience their work life balance. The study was inductive and eight qualitative semi structured interviews were held in three different organizations through a digital platform. The collected data were transcribed and analyzed through thematic analysis. That resulted in a total of four themes and nine sub-themes. The result showed that the managers in general experienced a well balanced everyday life where distinguishing feelings that seemed to be important for the balance were flexibility and the possibility to control the working hours. The balance tended to fluctuate during stressful periods. Among the respondents, there were also an experience of low work life balance, where stress and demands from managers were important because it could mean a reduced opportunity to spend time with their families.
|
259 |
Den hemtrevliga arbetsplatsen : En kvalitativ studie om hur det systematiska arbetsmiljöarbetet kan bedrivas vid hemarbete utifrån ett chefsperspektiv, vilka hälsoeffekter hemarbete kan resultera i och hur det systematiska arbetsmiljöarbetet kan bedrivas framgångsrikt i framtidenNilsson, Philip, Sandström, Jesper January 2022 (has links)
The study aims to depict how systematic work environment management can be conducted during remote work. Furthermore, the study aims to present what health effects which can follow due to remote work and how the systematic work environment management can be conducted effectively during remote work. To investigate the aim of the study, an inductive approach has been used in order to achieve a generalizable theory. Moreover, a qualitative research strategy has been applied together with semi structured interviews. The focus of the study is from a managers perspective, whereas all of the respondents in the study have experience of being a manager or support of managers. In addition, all of the respondents in the study have insight in work environment management. The respondents’ answers and reasoning together with internal documents constitutes the collected data of the study. Further, the data was interpreted and presented jointly with the empirical data. To achieve a more complex understanding of the study’s data, research has been done to analyze the empirical data through a theoretical context. The study shows that the employees autonom influence of the choice of remote work benefits psychological health. Moreover, the study presents the importance of a distinct communication strategy and how it contributes to employees' psychosocial well-being. Furthermore, the study illustrates how a list of physical criterias can be undergone before employees process remote work to benefit a manner of prevention and that recurrent routines can be implemented to promote physical work environment during teleworking. Lastly, the study depicts how employees' individual conditions affect the chances to achieve a healthy work environment when working from home. / Studien syftar till att redogöra för hur det systematiska arbetsmiljöarbetet kan bedrivas vid hemarbete. Vidare syftar studien till att redogöra för vilka hälsoeffekter hemarbete kan resultera i och hur det systematiska arbetsmiljöarbetet kan bedrivas framgångsrikt i framtiden vid hemarbete. För att uppfylla studiens syfte har en induktiv ansats använts för att kunna åstadkomma en generaliserbar teori. Vidare har en kvalitativ forskningsstrategi använtstillsammans med semistrukturerade intervjuer. Studien har utförts utifrån ett chefsperspektiv, där samtliga respondenter i studien antingen har egen erfarenhet av chefskap eller i stöttande av chefskap. Respondenterna i studien har alla kunskap inom arbetsmiljöarbete. Respondenternas svar och resonemang i intervjuerna tillsammans med interna dokument respondenterna delgett ligger till grund för studiens insamlade data. Efter datainsamlingen har den insamlade datan tolkats, för att sedan komma att presenteras tillsammans i studien. Efter att datan och tolkningen av datan skett har en teori inhämtats, i syfte att sätta den insamlade datan i en teoretisk kontext. Studien visar att arbetstagares autonoma inflytande över valet att arbeta hemifrån verkar främjande för den psykiska hälsan. Vidare visar också studien att tydlig struktur kring hur verksamheten kommunicerar, bidrar positivt till arbetstagares psykosociala välmående. Studien visar också att en genomgång av arbetstagares hemmiljö innan hemarbete bereds kan förebygga risker för fysisk ohälsa och att rutiner kan implementeras för att främja den fysiska arbetsmiljön vid hemarbete. Slutligen skildrar studien arbetstagares individuella skillnaders betydelse i att lyckas bedriva ett hälsosamthemarbete.
|
260 |
Produktionspersonalens upplevelse av onboarding-processen på en tillverkningsindustri.Björklund, Vera, Olsson, Anna January 2023 (has links)
Syftet med studien var att undersöka hur nyanställda upplevde onboarding-processen på en tillverkningsindustri samt vilken betydelse de upplevde att chefen hade för att den skulle bli lyckad. Studien genomfördes på en tillverkningsindustri i mellersta Sverige med åtta personer som genomgått en onboarding-process senaste två åren. Data samlades in genom semistrukturerade intervjuer. Datamaterialet analyserades genom en induktiv tematisk analys där två huvudteman framkom. Det första huvudtemat var Arbetssätt med fyra underteman; engagemang, tydlighet, rutiner och individanpassning. Det andra huvudtemat var Chefens roll med undertemat närvaro. I resultatet framkom att det fanns en skillnad i arbetssätten för hur de lär ut under onboarding-processen samt en avsaknad av gemensamma rutiner för hela organisationen. De som ansvarade för onboarding-processen saknade lämpliga verktyg för att genomföra en lyckad onboarding-process. Det framkom även att det fanns en bristande tydlighet kring chefens roll i onboarding-processen då chefen inte var närvarande under den nyanställdes första tid på arbetet. / The purpose of the study was to investigate how new employees experienced the onboarding process in a manufacturing industry and what importance they felt the manager had for it to be successful. The study was carried out at a manufacturing industry in central Sweden with eight people who have undergone an onboarding process in the past two years. Data were collected through semi-structured interviews. The data was analyzed through an inductive thematic analysis where two main themes emerged. The first main theme was Working methods with four sub-themes; commitment, clarity, routines and individual adaptation. The second main theme was the Manager's role with the sub-theme presence. The results showed that there was a difference in the working methods for how onboarding was taught and a lack of common routines for the entire organization. Those responsible for the onboarding process lacked the appropriate tools to carry out a successful onboarding process. It also emerged that there was a lack of clarity regarding the manager's role in the onboarding process as the manager was not present during the new employee's first time at work.
|
Page generated in 0.0261 seconds