161 |
“Det ska kännas demokrati också” : - Om utmaningen att lyckas med samhällskunskapsundervisning på distans under covid-19Wendle, Caroline, Eriksson, John January 2021 (has links)
På grund av covid-19-pandemin så övergick svensk gymnasieutbildning till att bedrivas på distansunder en period mellan den 18:e mars 2020 och juni 2020 år. Att hela den svenska gymnasieskolan bedrev undervisning på distans är en unik händelse i svensk utbildningshistoria. Den här studiens syfte är, med anledning av denna unika händelse, att studera hur ett urval svenska gymnasielärare som undervisar i samhällskunskap upplevde att övergången till distans påverkade deras möjligheter att utföra läraruppdraget. Vi har också studerat hur de har upplevt möjligheterna att undervisa om demokrati, samt utföra det demokratifostrande uppdraget. Studien har en kvalitativ forskningsansats där semistrukturerade intervjuer med åtta respondenter, samtliga gymnasielärare i samhällskunskap på gymnasiet, har använts som metod för datainsamling.Uppsatsen försöker ge en bild av hur våra åtta respondenter upplevde dessa förändringar. Som en kvalitativ studie med ett väldigt begränsat underlag så kan inga generella slutsatser dras för hela den svenska lärarkåren, men det som blivit tydligt är att samtliga respondenter upplever en förändring som till största del var negativ för deras undervisning även om det också finns positiva inslag. Samtliga respondenter upplever att elever har behövt ta ett ökat eget ansvar och att fler elever behövt kämpa hårdare för att klara sin utbildning. I vilken grad som respondenterna upplevt att de behövt förändra sin undervisning beror i stor del på hur väl de upplevt att deras undervisning fungerat i ett distansformat. / <p>21-01-20</p>
|
162 |
Utmaningar och möjligheter med digitala verktyg i övergången till distansundervisning i matematik under coronakrisen 2020Lehtonen, Elias, Sandström, Sanna January 2020 (has links)
Covid-19 pandemin ledde till att stora delar av världens utbildningsväsen tvingades ställa om till distansundervisning. Denna studie undersöker möjligheter som digitala verktyg bidrar med för att lösa utmaningar med elevers lärande, då matematikundervisning övergår till distansundervisning. Sex semistrukturerade videointervjuer genomfördes med matematiklärare från gymnasieskolor runtom i Sverige. Kategorierna som identifierades utifrån intervjuerna var Elevers motivation och matematikprestationer, Bedömning samt Kommunikation. Flera elevers motivation missgynnades av den fysiska distansen, men vissa gynnades av situationen. En rättvis bedömning ansågs omöjlig att genomföra och den synkrona kommunikationen minskade då elever drog sig för att be om hjälp. Digitala verktyg möjliggjorde dock högre närvaro, formativ bedömning samt ökad asynkron kommunikation på distans. I diskussionen framställs de möjligheter med digitala verktyg som denna studie bidrar med samt bekräftar lärares upplevelser av eleverna mot tidigare forskning om elevers upplevelser i distansundervisning. / The covid-19 pandemic led to large parts of the world's education system being forced to switch to distance education. This study examines opportunities that digital tools contribute to solving challenges with students learning, as mathematics education is transitioned to distance learning. Six semi-structured video interviews were conducted with mathematics teachers from upper secondary schools around Sweden. The categories identified on the basis of the interviews were Student motivation and mathematics performance, Assessment and Communication. Several students' motivation was disadvantaged by the physical distance, but some were favored by the situation. A fair assessment was considered impossible to carry out and synchronous communication decreased as students withdrew to ask for help. However, digital tools allow for higher attendance, formative assessment and increased asynchronous distance communication. The discussion highlights the opportunities with digital tools that this study contributes to and that teachers 'experiences of students are confirmed by previous research on students' experiences in distance education.
|
163 |
Digitaliseringen av institutionen för informatik och medias utbildningsverksamhet under Covid-19 pandeminBengtsson, Marina, Ekwall, Mattias January 2020 (has links)
Effekterna av Covid-19 pandemin medförde bland annat en övergång till distansundervisning för institutionen för informatik och media på Uppsala universitet. I samband med denna övergång digitaliserades institutionen ytterligare, under en kort tidsperiod. Syftet med studien är att undersöka hur digitaliseringen av institutionens utbildningsverksamhet gick till under denna rådande pandemi utifrån Goldkuhl och Röstlingers (2019) teori om den funktionellaoch regulativa dimensionen. En kvalitativ fallstudie genomfördes och grundar sig i fyra intervjuer med medarbetare inom institutionen och inom Uppsala universitets verksamhet. Dessa intervjuer kompletterades även med dokumentanalys. Intervjuerna och dokumentanalys utgjorde empirin som sedan analyserades baserat på tidigare forskning inom digitalisering och kommunikation inom organisationer samt organisationsförändringar. Empirin analyserades dessutom utifrån Goldkuhl och Röstlingers (2019) teori om digitala resurser i verksamheter utifrån den funktionella och regulativa dimensionen. Slutsatsen för studien är att institutionens utbildningsverksamhet har digitaliserat de verksamhetsprocesser som tidigare inte varit digitaliserade. Dessa innefattar undervisningsmoment som föreläsningar, workshops, laborationer, seminarier och examinationer som ses som delvis digitaliserade delprocesser. Med hjälp av Zoom, Inspera, Studentportalen och mail har dessa undervisningsmoment kunnat digitaliseras och bedrivas på distans. Dessutom har möten digitaliserats i full utsträckning med hjälp av applikationen Zoom. Det visade sig att kommunikationen har digitaliserats ytterligare med hjälp av digitala resurser som Medarbetarportalen, Studentportalen, Uppsala univeristets hemsida, Rektorsbloggen och mail. Dessa har fungerat som kommunikationsinstrument och har visat sig vara en väsentlig del för att kunna genomföra digitaliseringen. Slutsatsen för studien är även att råd, riktlinjer och bestämmelser på olika författningsnivåer har haft en reglerande karaktär och styrt digitaliseringsprocessen för institutionen.
|
164 |
Pianolektion i klädkammaren : Distansundervisningens påverkan på likvärdighetWinbäck, Julia January 2021 (has links)
Sedan i mars 2020 har en stor del av gymnasieundervisningen i Sverige bedrivits på distans för att minska smittspridningen av covid-19. Likvärdighet med individuella anpassningar ligger till grund för den svenska skolan och digitaliseringen ställer extra krav på lärare och elever. Det här arbetet handlar om hur några gymnasielärare undervisar och bedömer elever på distans och om hur likvärdigheten kan påverkas när musikundervisning bedrivs på distans. Datamaterialet består av tre kvalitativa intervjuer och fyra observationer av pianolektioner på distans. Resultatet visar att det finns kriterier i kursplanerna för gymnasieämnena piano och ensemble som skulle behöva revideras för att bättre anpassas till distansundervisningens förutsättningar. En annan slutsats är att en risk med distansundervisning kan vara att elever får en ojämlik utbildning med olika kvalitet och olika tillgång, och att elevers motivation brister. Det finns behov av fler strategier och bättre stöttning för lärare i att bemöta elever som har extra svårt med exekutiva funktioner. Slutligen behövs det mer fortbildning för lärare i digitala hjälpmedel och verktyg.
|
165 |
Formativ bedömning på distans / Formative assessment via remote learningJönsson Ahlbin, Johan January 2021 (has links)
The two main purposes of this essay are to examine how formative assessment was used and what challenges were meet in doing so by upper secondary teachers within the subject of religion. The study looks at these questions in the context of after the teachers transitioned to remote learning due to the covid-19 pandemic. The study aspire to answer the questions posed by the essay using the qualitative interview study method in combination with a general hermeneutic analytical approach. The interviews are semi-structured in their approach. The empirical data extracted by the interviews are analyzedanalysed using a general hermeneutic perspective which includes the hermeneutic circle. The chapter dealing with earlier research puts the ups and downs of formative assessment as well as grading via digital tools in the spotlight. The results show that the prerequisites of and for formative assessment via remote learning is present for all the interviewed teachers. Some of the challenges found were that both the lack of variety of digital tools and the overflow of multiple different digital tools both in their own ways created obstacles or inefficiencies for the teachers. Another result was that the practice of formative assessment via remote learning is a very time-consuming endeavorendeavour for the teachers, and certain elements of perceived quality were cut back by the teachers in favorfavour of saving time. A suggestion for further research is to interview and perhaps observe the pupils in a remote learning situation and see how they perceive their learning in contrast to what the teachers perceive.
|
166 |
More than just a room full of books: Swedish school libraries during distance education / Mer än bara ett rum med böcker: Svenska skolbibliotek under distansundervisning.Shove, Claire January 2021 (has links)
Thus far the research on how schools have managed the sudden transition to distance education due to the COVID-19 pandemic has mainly focused on the experiences of teachers, and the voices of school librarians have gone unexplored. This study aims to explore the transition to distance education from the perspectives of secondary school librarians in Sweden. The study focuses on how this transition affected school librarians’ working practices and the factors that impacted their abilities to rebuild their usual activities and services in new formats. This study uses an infrastructural perspective to analyse the school library as a part of the wider school infrastructure, and considers the enforced transition to distance education as a kind of infrastructural ‘breakdown’. School libraries are treated as multifaceted infrastructures with material, structural and relational/cultural factors which all may contribute to their success. Through a thematic analysis of semi-structured interviews with 14 librarians at 12 secondary schools in Sweden, I identified four themes in the ways informants talked about the transition process: 1. Most well-established practices, relationships and collaborations could be adapted. 2. The library room had social functions that could not be fully rebuilt online. 3. Systematic integration, strong relationships and a culture of library use contributed to successful transitions. 4. Work to make libraries more accessible and visible became more important. This is a two years master's thesis in Library and Information Science. / Hittills har forskningen om hur skolor har hanterat den plötsliga övergången till distansundervisning på grund av COVID-19-pandemin fokuserat till största delen på lärares erfarenheter, och skolbibliotekariers röster har inte utforskats. Denna studie syftar till att utforska övergången till distansundervisning utifrån svenska skolbibliotekariers perspektiv. Studien fokuserar på hur denna process påverkade skolbibliotekariers arbetspraktiker, och de faktorer som påverkade deras förmåga att återskapa sina vanliga verksamheter i nya format. Studien använder ett infrastrukturellt perspektiv för att analysera skolbiblioteket som en del av en bredare skolinfrastruktur, och betraktar den påtvingade övergången till distansundervisning som ett slags “infrastrukturellt sammanbrott”. Skolbibliotek behandlas som mångfasetterade infrastrukturer, med materiella, strukturella och relationella/kulturella faktorer som alla kan bidra till deras framgång. Genom tematisk analys av semi-strukturerade intervjuer med 14 bibliotekarier på 12 gymnasieskolor i Sverige identifierade jag fyra teman i hur informanterna pratade om övergångsprocessen: 1. De mest väletablerade praktikerna, relationerna och samarbetena kunde anpassas. 2. Biblioteksrummet hade sociala funktioner som inte helt kunde återskapas på nätet. 3. Systematisk integrering, starka relationer och en kultur av biblioteksanvändning bidrog till framgångsrika övergångar. 4. Arbetet för att göra biblioteken mer tillgängliga och synliga blev viktigare.
|
167 |
Motivation till idrott och hälsa i en digital lärandemiljö / Motivation for physical education in a digital learning environmentde Capretz, Albert January 2021 (has links)
Syftet med denna uppsats är att belysa svenska gymnasieelevers upplevelser av sin motivation till fjärr- och distansstudier i ämnet idrott och hälsa. Detta med utgångspunkt i motivationsteorin self-determination theory (SDT). Inledningsvis presenteras syftet och de frågeställningar som denna uppsats tar sin utgångspunkt i. För att svara på frågeställningarna har semistrukturerade intervjuer använts. Sammanlagt intervjuades 10 elever från 4 olika skolor. Det genomfördes 2 fokusgruppintervjuer, 1 parintervju och 2 individuella intervjuer.Den tidigare internationella forskningen visar på att det generellt sett går att tillgodose SDT’s grundläggande behov även om undervisningen sker genom fjärr- eller distansundervisning. Framför allt lyfts den höga graden av autonomi fram som något positivt. Svensk forskning visar däremot på en svårighet att tillgodose behovet av samhörighet. Resultatet visar på att eleverna har upplevt en i huvudsak externt reglerad motivation som är präglad av en kontroll från skolan där eleven behöver bevisa sin närvaro. Men i de fall eleverna inte blivit kontrollerade har det funnits utrymme att göra annat skolarbete vilket en del upplevt som positivt. Vidare har eleverna upplevt att undervisningen stundtals har saknat ett tydligt syfte vilket har lett till att eleverna inte upplevt undervisningen som meningsfull. Slutligen har eleverna upplevt en avsaknad av samvaro men att de vidmakthållit en kommunikation inom klassen med hjälp av kommunikationskanaler.
|
168 |
Distansundervisning på mellanstadiet under coronapandemins första våg : Lärares relationella och didaktiska val vid distansundervisning i ämnesspecifik läsförståelse i naturorienterande ämnenHaugen, Ulrika, Lidzén, Susanne January 2021 (has links)
Sammanfattning Coronapandemin slog till våren 2020 och skapade oro hos befolkningen och på skolor. På nationell nivå bestämdes att grundskolor skulle hållas öppna och undervisning fortsätta som vanligt och inte ske på distans. Trots detta direktiv agerade lärare olika på lokal nivå utifrån egna eller lokala rektorsbeslut. Syftet med denna studie är att, med utgångspunkt i reflektiv skoldidaktisk teori (Uljens, 2011) och relationell teori (Aspelin, 2018), undersöka och öka kunskapen om hur lärare i naturorienterande ämnen på mellanstadiet beskriver hur de distansundervisade hemmavarande elever i ämnesspecifik läsförståelse, samt hur de upprätthöll relationerna med eleverna under våren 2020. Nio mellanstadielärare intervjuades enskilt utifrån en kvalitativ semistrukturerad intervjuform. Analysen skedde utifrån realistisk tolkning (Kvale & Brinkmann, 2020) av respondenternas berättelser av ord och begrepp i naturorienterande ämnen och analysen av det empiriska materialet utgick från studiens tre forskningsfrågor, tolkning av nationella direktiv, didaktiska ställningstaganden och upprätthållande av relationer, och i detta arbete uppkom 16 kategorier. Resultatet av studien visade på en stor variation i respondenternas svar gällande alla forskningsfrågor. Studiens huvudsakliga bidrag till tidigare forskning är resultatet som visar att lärare tolkade direktiven från staten på nationell nivå på olika sätt. Studien visar även att det kan finnas en utmaning att variera undervisningen i naturorienterande ämnen och stödja elevers ämnesspecifika läsförståelse vid distansundervisning. Lärarens didaktiska val i undervisningens vad, hur och vem/vilka vid distansundervisning kan härmed vara avgörande. En övervägande del av lärarna i studien uttryckte utmaningar i att upprätthålla relationer och vår studie kom fram till att i de fall där lärare fick till interaktiva möten via digitala videokanaler kunde lärarna skapa en personlig kontakt där de kunde bekräfta eleverna, som därmed kunde se och bli sedda, på ett såväl känslomässigt som ett kunskapsmässigt plan. Då studien har gett sig in på ett outforskat fält på nationell nivå är vidare forskning i de didaktiska och relationella val som lärare gjorde vid coronapandemins första våg våren 2020 av största vikt för att lärare, när Sverige återigen hamnar i en pandemiliknande situation, ska kunna upprätthålla sina relationer med eleverna och samtidigt ge en likvärdig utbildning i ämnesspecifik läsförståelse och ett eventuellt speciallärarstöd, vare sig eleverna är hemma eller i skolan. / Abstract The Covid-19 (Corona) pandemic struck in the spring of 2020, creating concern and anxiety amongst the population at large and in schools especially. The authorities decided at a national level that primary schools should remain open and that education should continue as usual, as opposed to teaching remotely via digital media. Despite this directive, teachers at the local level acted differently, making their own decisions or following those of their local principals. The purpose of this study, which is based on reflective school didactic theory (Uljens, 2011) and relational theory (Aspelin, 2018) is to investigate and broaden our knowledge of how middle school teachers in science subjects described how they taught students who remained at home in subject specific reading comprehension. The study also examines how they maintained their relationship with students at home during the spring of 2020 from a school didactic and relational perspective. Nine middle school science teachers were interviewed individually following a qualitative, semi-structured form of interviews. The analysis reflects a realistic interpretation (Kvale & Brinkmann, 2020) of the teachers’ accounts as to how they had taught remotely, and the analysis of the empiric material was based on the study’s three research questions: interpretation of national directives, didactic choices and maintaining relationships. The results of the study revealed considerable variation in the respondents’ answers to all research questions. The study’s main contribution to previous research illustrates how teachers interpreted directives from the state at the national level in different ways. The study also shows that different ways of teaching science subjects and supporting students’ subject specific reading comprehension can be challenging when teaching remotely. Consequently, the teacher’s didactic choice, the teachings what, how and who/which in remote teaching can be decisive. Most of the teachers interviewed for the study experienced challenges in maintaining relationships. However, the study concluded that in cases where teachers had interactive meetings via digital video channels, they found it was possible to create a personal contact and relate to the students who could see and be seen on an emotional as well as educational level. As the study focused on an unexplored field at the national level, further research into the didactic and relational choices that teachers made during the first wave of the pandemic in the spring of 2020 is of the utmost importance, so that in the event of further waves of the virus, teachers will be able to maintain their relations with students and at the same time provide the same teaching experience for subject-specific reading comprehension and any special needs support whether the students are at home or at school.
|
169 |
Att ställa om till distansundervisning : Lärdomar för framtiden? / Switching to online teaching : Lessons for the future?Engström, Sophia January 2022 (has links)
Studiens syfte är att ta reda på vad musiklärare på kulturskolor, utan tidigare erfarenhet av distansundervisning, har dragit för lärdomar av att undervisa på distans under pandemin covid-19. Dessutom undersöks på vilka sätt lärare kan tänka sig att undervisa på distans i framtiden samt vilka råd de vill ge till andra som ska ställa om till distans- undervisning. I bakgrundskapitlet ges en bild av hur situationen ser ut när det gäller distansundervisning på kulturskolor under pandemin, samt forskning som rör distans- arbete och undervisning med digital teknik. I teoridelen definieras lärdomar och lärande, samt lärande utifrån ett sociokulturellt perspektiv. Metoden som används för datainsamling är semistrukturerad kvalitativ intervju. Jag har intervjuat fem musik- lärare från fem olika kulturskolor. I resultatet kartläggs och kategoriseras de lärdomar som framkommit. Dessutom redogörs för olika användningsområden för distans- undervisning, samt råd som kan underlätta vid en framtida omställning. I diskussionen jämförs resultatet med den litteratur och den forskning jag använt mig av i studien. Slutsatsen jag har kommit fram till är att lärarna i studien har lärt sig många olika saker av att undervisa på distans, samt att personliga egenskaper spelar stor roll för hur lyckad omställningen till distansundervisning blir. Lärarna ser flera användnings- områden för distansundervisning, samtidigt som uppfattningen är att metoden inte kan ersätta den interaktion som äger rum vid närundervisning. / The purpose of the study is to examine what music teachers at municipal music and arts schools in Sweden, with no previous experience of online teaching, have learned from teaching remotely during the covid-19 pandemic. The study also examines how teachers might consider teaching remotely in the future and what advice they want to give to others who are going to switch to online teaching. The background chapter gives a picture of the situation regarding distance education at municipal music and arts schools during the pandemic, as well as research on teleworking and teaching with digital technology. The theory defines lessons and learning, as well as learning from a socio- cultural perspective. The method used for data collection is semi-structured qualitative interview. I have interviewed five music teachers from five different municipal music and arts schools in Sweden. The result identifies and categorizes the lessons learned from online teaching. In addition, it describes various uses of online teaching, as well as advice that can facilitate future transitions. In the discussion, the results are being compared with the literature and the research I have used in the study. I have come to the conclusion that the teachers in the study have learned many different lessons from teaching remotely, and that personal qualities play a major part in how successful the transition to online teaching is. Teachers see many uses for online teaching, but a common opinion is that this way of teaching cannot completely replace the interaction that occurs when teaching takes place in person.
|
170 |
Viljan att ha kontroll över sitt lärarskap : En kvalitativ studie om gymnasielärares upplevelser under pandemiåret / The desire to have control over their teaching : A qualitative study of high school teachers' experiences during the pandemic yearMartinsson, Hedda, Takahashi, Hana January 2021 (has links)
När covid-19-pandemin bröt ut i Sverige under våren 2020 fanns en strävan att bromsa smittspridningen. Det gjorde att gymnasieskolorna pendlade mellan olika undervisningsformer utan någon vidare kontinuitet eller framförhållning. Under den påtagliga fjärrundervisningen har gymnasieelevernas upplevelser fått fokus medan gymnasielärarna hamnat i skymundan. Studien syftar till att utforska gymnasielärares upplevelser av den påtvingade fjärrundervisningen under pandemin. För att skapa förståelse i gymnasielärarnas upplevelser användes följande teoretiska ansatser: krav-kontroll-socialt-stöd-modellen, känsla av sammanhang, professionsteori och gränslöst arbete. Syftet styrde val av forskningsdesign, för att utforska upplevelse användes en kvalitativ metod och semistrukturerade intervjuer. Sammantaget resulterade urvalet i nio gymnasielärare med erfarenhet av undervisning både innan och under pandemin. Under transkribering och analys framkom det olika teman från intervjumaterialet. Det var påtagligt att lärarna upplevde en oklarhet i lärarprofessionen och dess ansvarsområde. Ett annat återkommande tema var förlust av kollegiet och dess samarbete när all undervisning skedde på distans. Det fanns en vilja hos lärarna att bibehålla undervisningen med samma kvalité, men utbildningsskulden hos eleverna var alltmer framträdande. Resultatets sammanvävning av den teoretiska ansatsen i diskussionen tydliggör lärarprofessionens ramar, saknad av stöttning från skolledning och kollegiets samspel. Det finns en upplevelse hos gymnasielärarna att den påtvingade fjärrundervisningen är ett tidsfördriv, för att försöka bibehålla en känsla av normalitet under pandemin
|
Page generated in 0.1184 seconds