11 |
Tillväxtens baksida : En studie om hur Umeå kommun behandlar boendesegregation för att uppnå en hållbar urban utvecklingHellnersson, André January 2019 (has links)
This study aims to examine the extent of residential segregation in Umeå by describing differences in socioeconomic structure between urban districts. Furthermore, the study also aims to analyse how Umeå municipality is considering residential segregation in their plans for urban development and how this can affect the extent of the segregation. In order to present the socioeconomic differences between the urban districts in Umeå statistics showing income, education and employment was used. Information about the municipal priorities regarding the development of the urban environment was gathered by reading and analysing municipal documents that is used to guide physical planning in the city. The results of the study show that there are differences in the socioeconomic structure of Umeås urban districts. These differences show that residential segregation is an occurring phenomenon in Umeå since residents with different characteristics are living separated from each other. Results gathered by studying and analysing the municipal documents show that Umeå municipality prioritises sustainable growth and want to condensate the city in order to achieve a mixed supply of housing in attractive locations with different sizes, prices, and forms of tenure. Thus, the results imply that Umeå municipality has a good chance of reducing the residential segregation of the urban districts in the future.
|
12 |
Platsvarumärket norra Sverige : En kvalitativ studie om kommun- och regionsöverskridande platsmarknadsföringDahlgren, Maja January 2024 (has links)
Följande studie behandlar hur den kommunala och regionala platsmarknadsföringen i norra Sverige fungerar och om det finns en koppling mellan dem. För att undersöka detta har Umeå- och Örnsköldsvik kommun valts ut för att företräda både kommunerna i sig och som representanter för N6-initiativet. Initiativet består av de fem största städerna i norra Sverige som tillsammans vill ändra bilden av norra Sverige. Metoden består av intervjuer med tjänstepersoner inom kommunerna, samt inom N6-initiativets verksamhet. Det kombineras med en innehållsanalys av de berörda kommunernas webbplatser, samt av initiativets hemsida och tillhörande informationsvideo. Resultatet består av en sammanställning av intervjuer och innehållsanalyser, samt en koppling till tidigare forskning som presenterats i studien. Det som framgår av undersökningen är att både Umeå och Örnsköldsvik kommun använder sig av olika strategier för att marknadsföra sig, däremot finns det flera likheter mellan kommunernas val av marknadsföring, såsom kultur och idrott. Det framgår även hur de aktivt anstränger sig för att behålla platsens identitet och unikhet i arbetet med platsmarknadsföring, vilket ofta kan influeras av trender. Ett genomgående tema under intervjuerna är konkurrens, där slutsatsen är att konkurrensen inte färgat N6-initiativets samarbeten. Däremot används initiativet inte direkt i kommunernas arbete, trots att det bidragit med flertalet positiva aspekter.
|
13 |
Samhällsorientering ur ett avsändar- och mottagarperspektiv : En kvalitativ studie om hur samhällsorientering ges av Umeåregionen och tas emot av nyanlända flyktingar / Societal orientation from a sender and recipient perspective : A qualitative study of how societal orientation is given by Umeå region and received by newly arrived refugeesHanna, Eriksson, Bengtsson, Saga January 2016 (has links)
This investigation is about how the Civic Orientation Course within Umeåregionen has been received among newly arrived refugees. The purpose of the essay is to research how the Civic Orientation has worked within the Umeåregion with focus on the municipality of Umeå, with both a perspective of transmitter and receiver. The Civic Orientation Course is a legal right for all refugees between 18-64 years in Sweden and it is an introduction to the Swedish society. To do this, interviews have been done with one Social Consultant from Umeå kommun and three newly arrived refugees. The requirements on interviewed newly arrived refugees have been that they have finished the Civic Orientation course and are over 18 years. To answer the investigation questions; what kind of information and through which communication channels have Umeå kommun addressed their communication to newly arrived refugees, how have the information from Umeå kommun been received among the newly arrived refugees and how cultural and social differences may matter in the receiving of the information, three theories have been used; orientalism by Said, Shannon and Weaver “Model of Communication” and the Encoding/Decoding by Hall. The result shows that language is the largest barrier for newly arrived refugees to interact within the Swedish society, even though it is not the purpose of the Civic Orientation to teach Swedish the course has to give ideas about where interaction can happen with other Swedes. Overall social and cultural experiences have been the purpose to the distance between refugees and Swedes. The interviewed are pleased with the course and the teachers but lack information about how they in certain specific situations are supposed to act in the Swedish society.
|
14 |
Kampen om bilden av Ersboda : En fallstudie av konflikten kring Umeå Kommuns satsning på ErsängsskolanFalgas-Ravry (Ravry), Cecilia Amanda January 2021 (has links)
In March 2021, Umeå Municipality used its social sustainability fund to finance a project aimed at better integrating the work of social services with that of Ersängsskolan, a middle school in the neighbourhood of Ersboda. This decision led to a media debate, spearheaded by civil society representatives from Ersboda who denounced this initiative as misguided and stigmatizing. The present thesis approaches this conflict as an interesting example of how different understandings of segregation can lead to deadlocked debates, in the absence of a proper understanding of the theoretical underpinnings informing each perspective. Using critical discourse analysis, this thesis analyzes municipal documents, as well as transcripts from fourteen interviews with people connected to both sides of the conflict, in order to determine what discourses clashed in the debate. This study shows that whereas the municipality approaches Ersboda’s perceived “social unrest” as an area-based problem connected to specific individuals or groups in need of targeted help, civil society actors tend to stress broader structural explanations such as economic inequality or structural discrimination, and consequently to endorse solutions like general welfare reforms or anti-racism initiatives. As shown in the thesis, both perspective are informed by opposing national discourses on disadvantaged neighbourhoods, segregation and stigmatization. Attention is drawn to this complex discursive interplay across several geographical scales in order to highlight the importance of studying local debates in a broader discursive context, and the need for a better, more horizontal dialogue between municipal representatives and Ersboda’s civil society.
|
15 |
"Det måste vara lättsamtoch enkelt” : en kvalitativ studie om förskollärares upplevelserav ett jämställdhetsmaterialNordin, Ulrika January 2022 (has links)
The purpose of this essay is to explore how one goes from theory to practice ina gender equality work in preschool by examining how preschool teachers havereceived and worked with a support- and inspiration material that a groupwithin the education administration in Umeå township has developed. I haveconducted qualitative interviews with four preschool teachers with a focus onan equal conversation in order to advocate that research is created ininteraction with others. With the analytical method InterpretivePhenomenological Analysis (IPA), the preschool teachers' experiences andfeelings have been analyzed and then interpreted with the help of institutionaltheory and Sara Ahmed's (2012) phenomenological theories about diversitywork within institutions.The results show that preschool teachers believe that it is important to work forgender equality in preschool. They also believe that there are benefits toworking more broadly and including more social categories than gender, andalso critically examining norms in preschool. Furthermore, the results showthat there are difficulties and obstacles within the organization that affect howthe support- and inspiration material has been received and worked with. Theseinclude challenges in going from theory to practice, fear of conflict withcolleagues, uncertainty about, and different interpretations of the concept ofgender equality and lack of leadership. In summary, it can be said that it takesmore than just distributing a gender equality material to create change in thedirection of increased gender equality in preschool. / <p>2022-06-02</p>
|
16 |
Friluftsliv i ett förändrat kommunikationslandskap : En kvalitativ undersökning kring hur ny mediekonsumtion påverkar Umeå kommuns kommunikationUtterström, Ylva January 2014 (has links)
The aim of this study is to examine which communication channels and communication strategies Umeå municipality could use for information concerning outdoor recreation. To achieve this aim the following theories and views have been applied: social communication, communication strategies, two-way symmetrical communication, social media and uses and gratifications. The study was conducted through four focus group interviews and one informant interview. The focus groups consisted of four groups of outdoor enthusiasts in Umeå municipality: outdoor interested students, organized outdoor enthusiasts, active families and active seniors. The informant were the person that is centrally positioned within the business. The material was collected during the 6th and 19th of February 2014. The results and analysis of the study showed that outdoor enthusiasts have acquired new communication habits and that the municipality partially requires changes in their communication strategy. The new media habits has meant that outdoor enthusiasts would like to receive personalized information rather than information that is targeted towards the crowd. Thus, there is a clash between how the municipality communicates and outdoor interested’s approach to dialogue. Outdoor enthusiasts also want to communicate with each other to a greater extent than with the municipality. The result also showed a lack of communication channels that enable outdoor enthusiasts to communicate with each other. Finally, there were also a digital divide that shows that active seniors are distinguished because they have not embraced the new media consumption in the same extent as other groups. This has the consequence that Umeå municipality must use a mixture of communication channels to adapt to the public. / Syftet med studien är att undersöka vilka kommunikationskanaler samt kommunikationsstrategier Umeå kommun kan använda för information som rör friluftsliv. För att uppnå syftet har teorier och fakta om samhällskommunikation, kommunikationsstrategier, tvåvägs-symmetrisk kommunikation, sociala medier samt uses and gratifications använts. Studien har genomförts genom fyra fokusgruppsintervjuer och en informantintervju. Fokusgrupperna bestod av fyra grupper av friluftsintresserade i Umeå kommun: friluftsintresserade studenter, organiserade friluftsmänniskor, aktiva barnfamiljer samt aktiva seniorer. Informanten som intervjuades var den person som är centralt placerad inom verksamheten. Materialet samlades in under tidsperioden 6-19 februari 2014. Resultatet och analysen av studien visade att friluftsintresserade har skaffat sig nya medievanor och att kommunen delvis måste ändra sin kommunikationsstrategi. De nya medievanorna har medfört att friluftsintresserade vill få individanpassad information istället för information som är riktat mot den breda massan. Därmed har det uppstått en krock mellan hur kommunen kommunicerar och friluftsintresserades syn på dialog. Friluftsintresserade vill även kommunicera med varandra i större utsträckning än med kommunen i fråga. Resultatet visade också att det saknas kommunikationskanaler som möjliggör att friluftsintresserade kan kommunicera med varandra. Slutligen återfanns även en digital klyfta som visar att aktiva seniorer särskiljer sig då de inte har anammat den nya mediekonsumtionen i lika utsträckning som övriga grupper. Det betyder att Umeå kommun måste använda en blandning av kommunikationskanaler för att anpassa sig efter medborgarna.
|
17 |
Den fysiska planeringens möjligheter och begränsningar - att främja fysisk aktivitetNaucler, Agneta January 2015 (has links)
Detta arbete tar sin utgångspunkt i hur det genom den fysiska planeringen kan vara möjligt att främja fysisk aktivitet. Idag har många en passiv och stillasittande livsstil och detta har direkta negativa effekter på våra kroppar och vår hälsa. Människor är i grunden skapade för att utföra sysslor som kräver fysisk aktivitet och när vi i dagens samhälle inte kan tillgodose oss detta behov på ett naturligt sätt i vardagen börjar vi på olika sätt må dåligt, både fysiskt och psykiskt. Utformningen av miljöerna vi rör oss i dagligen är en viktig faktor gällande vilken mängd fysisk aktivitet vi uppnår. Hur det påverkar oss och vilka möjligheter och begränsningar den fysiska planeringen har gällande att främja fysisk aktivitet undersökas i detta arbete. Svar på problemformuleringar och forskningsfrågor kommer att sökas genom en explorativ fallstudie (forskningsdesign) och en kvalitativ innehållsanalys (metod). För att kunna avkoda tillgänglig data har tre huvudsakliga ämnesområden framarbetats: Aktiv transport, sociala aspekter och grönområden och aktivitetsytor. Genom kunskaps- och forskningsöversikten har ytterligare underkategorier till dessa huvudkategorier framtagits. Fyra utvalda dokument, två dokument från Boverket, ett tematiskt från Malmö stad och en fördjupning av översiktsplan från Umeå kommun kommer att behandlas, granskas och analyseras för att se hur de behandlar dessa aspekter. Samtliga granskade (Boverket, Malmö och Umeå) behandlar dessa olika kategorier i sina dokument. Aktiv transport anses viktigt och bör främjas genom stödjande infrastruktur, exempelvis bra, gena och attraktiva gång- och cykelvägar. Korta avstånd mellan målpunkter anses förbättra möjligheterna för aktiv transport och en tät, funktionsblandad stad förespråkas. Mer jämställda möjligheter till fysisk aktivitet behövs och de behöver vara mer anpassade till den mångfald av individer som nu finns i våra kommuner. Ett varierat utbud av tillgängliga, bostadsnära, attraktiva grönområden och aktivitetsytor motiverar till mer fysisk aktivitet. Fler som rör sig ute anses skapa trygghet och i denna trygghet kan möten mellan människor uppstå. I dessa möten finns grogrunden och förutsättningarna för jämställdhet, tolerans, delaktighet och demokrati. Genomtänkta offentliga platser som uppmuntrar till fysisk aktivitet och möten mellan olika samhälls- och åldersgrupper kan på så sätt förbättra både individens hälsa och samhället i stort. Den fysiska planeringen kan därigenom anses ha en nyckelroll gällande det framtida samhällets utveckling. De granskade dokumenten verkar utgå ifrån att en tät och funktionsblandad stad är hållbart, tryggt och eftersträvansvärt. Detta medan en gles stad anses vara otrygg, icke hållbar och något starkt kopplat till passiva transportmedel. Förtätningsidealen kan innebära intressekonflikter gällande viljan att förtäta ställt mot bevarandet av tätortsnära grönområden. Områden som idag kanske är tillgängliga för fysisk aktivitet och sociala möten. Om samhället ska kunna stödja och främja fysisk aktivitet så krävs även beteendeförändringar för att åstadkomma med tiden hållbara förändringar hos individer (och på sikt samhället). För att uppnå resultat krävs delaktighet från hela samhällstrukturens uppbyggnad, inte bara de fysiska planerarna. Kanske krävs det också att fysisk aktivitet uppmärksammas tydligare, som ett allmänintresse. Även om det är individens slutgiltiga val gällande utövandet av fysisk aktivitet; Skapas inte de fysiska förutsättningarna som främjar fysisk aktivitet, så finns inte ens valmöjligheten för individen. Framtiden planeras idag!
|
Page generated in 0.0559 seconds