111 |
Kontinuitet och progression i barns lärande och utveckling : En kvalitativ studie om samverkan, dokumentation och bedömning i övergången mellan förskola och förskoleklass / Continuity and progression in children's learning and development : A qualitative study on collaboration, documentation and assessment in the transition between preschool and preschool classHäggqvist, Cecilia January 2022 (has links)
Syftet med följande studie har varit att bidra med kunskap om hur samverkan och utbytet av kunskaper, erfarenheter och information vid övergången mellan förskola och förskoleklass enligt lärare i dessa skolformer kan bidra till kontinuitet och progression i barns lärande och utveckling. Syftet med studien har även varit att synliggöra hur och i vilka avseenden förskollärare i förskolan och lärare i förskoleklass använder sig av överlämningsdokumentation och bedömning vid övergången. Studien utgår från en kvalitativ metod och med hjälp av semistrukturerade intervjuer deltar totalt sex informanter i studien. Insamlade data har analyserats med hjälp av ramfaktorteoretiska begrepp såsom övergångens yttre villkor, lärares inre logik och den dolda läroplanen. Vidare har kontinuitetsbegreppet analyserats i olika dimensioner, det vill säga, undervisningskontinuitet, social kontinuitet samt fysisk- och kulturell kontinuitet. Respektive kontinuitet kunde också beskrivas som diskontinuitet. Resultatet visar att det finns samverkansstrategier som i varierande grad möjliggör kontinuitet och progression i barns lärande och utveckling mellan förskola och förskoleklass. Överlämningsdokumentet på gruppnivå tolkas bidra till att delar av förskolans utbildning får möjlighet att beskrivas för läraren i förskoleklass. Att det går förhållandevis lång tid mellan tidsperioden då överlämningsdokumentation skrivs, fram tills att barn börjar i förskoleklass framkommer som en avgörande faktor för att inte beskriva enskilda barn detaljerat. Barn befinner sig ständigt i utvecklingsfaser, vilket påverkar informanternas sätt att se på barns lärande och utveckling i övergångens sammanhang. Studien visar också att det sker ett starkt avståndstagande från att det i något avseende förekommer bedömning av enskilda barn under övergången. Samtidigt visar förskollärare och lärare sig medvetna om att kriterier för bedömning inte alltid är lätta att tolka. Avslutningsvis tyder resultatet på att det på en nationell nivå behövs öka möjligheter för samsyn mellan skolformer. Det behöver finnas en eftersträvan av att fler samverkansformer förekommer under läsåret än just vid övergångar för att öka förutsättningarna för kontinuitet och progression mellan skolformer.
|
112 |
Segmentation and Valuation in Stockholm Housing Market : Spatial Continuous and Discontinuous Submarkets Evaluating by Hedonic Price Model and XGBoost Model / Segmentering och värdering på Stockholms bostadsmarknad : Rumsliga kontinuerliga och diskontinuerliga delmarknader som utvärderas med hedonisk prismodell och XGBoost-modellSun, Xianglin January 2023 (has links)
The housing market segmentation could provide a reference for more targeted policymaking and investment strategies. Although there have been many studies, there are no consistent submarkets delineating methods because of a lack of theoretical support and subjective evaluation. In this paper, two market segmentation methods are introduced. The continuous spatial segmentation divides properties into submarkets according to their coordinates, while the discontinuous spatial segmentation creates submarkets according to the variable having the most significant impact on the price index, which is the construction year of properties. Two valuation methods, the hedonic price model and the XGBoost regression model, are applied to evaluate the overall Stockholm housing markets and the created. The results proved that both market segmentation methods could improve the valuation prediction accuracy compared to the valuation under the overall Stockholm housing market. The non-spatial continuous market segmentation approach delivers more improvement in valuation accuracy but also has greater volatility. As for the two valuation models, no single valuation method can be absolutely advantageous in any market context. / Segmenteringen av bostadsmarknaden skulle kunna utgöra en referens för mer målinriktade politiska beslut och investeringsstrategier. Även om det har gjorts många studier finns det inga konsekventa metoder för att avgränsa delmarknader på grund av brist på teoretiskt stöd och subjektiv utvärdering. I detta dokument presenteras två metoder för marknadssegmentering. Den kontinuerliga rumsliga segmenteringen delar in fastigheter i delmarknader utifrån deras koordinater, medan den diskontinuerliga rumsliga segmenteringen skapar delmarknader utifrån den variabel som har störst inverkan på prisindexet, vilket är fastigheternas byggnadsår. Två värderingsmetoder, den hedoniska prismodellen och XGBoost-regressionsmodellen, används för att utvärdera Stockholms bostadsmarknad och den skapade marknaden. Resultaten visade att båda marknadssegmenteringsmetoderna kunde förbättra värderingens prediktionsnoggrannhet jämfört med värderingen under den övergripande bostadsmarknaden i Stockholm. Den icke-rumsliga kontinuerliga marknadssegmenteringsmetoden ger större förbättringar i värderingsnoggrannheten men har också större volatilitet. Vad gäller de två värderingsmodellerna kan ingen enskild värderingsmetod vara helt fördelaktig i något marknadssammanhang.
|
113 |
Avdelningsövergångar i förskolan : En studie av förskollärarnas beskrivningar och dess tolkning ur barnets bästa / Department Transitions in Preschool : A Study of Preschool Teachers’ Descriptions and Their Interpretation from the best interest of the childLjungcrantz, Lukas January 2023 (has links)
This paper examines how a group of preschool teachers describe their work with transitions in preschool, between departments, from the best interest of the child. The study uses semi-structured interviews, conventional qualitative content analysis, and the hermeneutic spiral. The selection consists of preschool teachers from various preschools in Sweden working on departments with children aged 1-4 years, 1-3 years, and 1-2 years. The purpose is to demonstrate how preschool teachers within the same preschool can create continuity in children's development and learning from one department to another. Results show that group size and resources sometimes conflict with what teachers perceive as quality and individual children's needs. In the selection process, the most crucial factor was the child's social development and maturity, as well as maintaining friendships. In cases where children needed to move to another department due to logistics, teachers evaluated if the child was "ready." However, it was clear that some children who were not ready still had to move due to the number of children. The study also shows that the preschool teachers had different time frames for transitions and planning. While some had a specific time of the year for transitions, others had them throughout the year. The conditions for transitions varied depending on how the operations were structured. Finally, the study concludes that preschool teachers need more time to plan, prepare, and execute well-planned transition visits to avoid frustration. Overall, this paper highlights how preschool teachers work with transitions, the factors affecting the decision-making process, and the challenges of creating continuity in children's development and learning. Despite practical challenges and limitations, teachers strove to make decisions in the best interest of both the children and the preschool. / Den här uppsatsen undersöker hur en grupp förskollärare beskriver sitt arbete med övergångar i förskolan, mellan avdelningar, utifrån barnets bästa. Studien använder sig av semistrukturerade intervjuer, konventionell kvalitativ innehållsanalys och den hermeneutiska spiralen. Urvalet består av förskollärare från olika förskolor i Sverige som arbetar på avdelningar med barn i åldrarna 1-4 år, 1-3 år, och 1-2 år. Syftet är att visa hur förskollärare inom samma förskola kan skapa kontinuitet i barns utveckling och lärande från en avdelning till en annan. Resultaten visar att gruppstorlek och resurser ibland strider mot vad lärare uppfattar som kvalitet och individuella barns behov. I urvalsprocessen var den mest avgörande faktorn barnets sociala utveckling och mognad, samt att upprätthålla vänskap. I de fall barn behövde flytta till en annan avdelning på grund av logistik, utvärderade lärare om barnet var "färdigt". Det stod dock klart att en del barn som inte var redo ändå måste flytta på grund av antalet barn. Studien visar också att förskollärarna hade olika tidsramar för övergångar och planering. Medan vissa hade en specifik tid på året för övergångar, hade andra det under hela året. Förutsättningarna för övergångar varierade beroende på hur verksamheten var uppbyggd. Slutligen drar studien slutsatsen att förskollärare behöver mer tid för att planera, förbereda och genomföra välplanerade övergångsbesök för att undvika frustration. Sammantaget belyser denna uppsats hur förskollärare arbetar med övergångar, de faktorer som påverkar beslutsprocessen och utmaningarna med att skapa kontinuitet i barns utveckling och lärande. Trots praktiska utmaningar och begränsningar strävade lärare efter att fatta beslut i både barnens och förskolans bästa intresse.
|
114 |
Fragile identities, patched-up worlds : Dementia and meaning-making in social interaction / Fragila identiteter och en hoplappad värld : Demens och meningsskapande i socialt samspelÖrulv, Linda January 2008 (has links)
Denna avhandling fokuserar på det meningsskapande och begripliggörande som fortgår vid tilltagande demenssjukdom, i det sociala samspelet, och de utmaningar för demens-omsorgen som detta innebär. Studien är aktörsorienterad och adresserar frågan om hur personer med åldersrelaterade progressiva demenssjukdomar i den vardagliga kommuni-kationen söker förstå sina situationer, omgivningen och sina liv – alltsammans inom ra-men för det dagliga samspelet på ett demensboende. Av särskilt intresse är hur dessa per-soner hanterar problem som har att göra med att handla tillsammans med andra i en gemensamt delad värld och hitta sin roll i det pågående samspelet, och hur de etablerar och upprätthåller en identitet i detta samspel. Detta trots svåra minnesproblem, desorien-tering i tid och rum, olika sätt att förstå den pågående situationen samt svårigheter att be-rätta om sina liv på ett sätt som både stämmer överens med biografiska data och har en tillfredsställande temporal organisering. Avhandlingen adresserar också frågan om hur omsorgspersonalen kan hantera det komplexa samspelet mellan de boende i den dagliga omsorgen, med avseende på att upprätthålla och respektera dessa personers värdighet. Studien ansluter till en växande tradition av att studera interaktion vid demens som meningsbaserad och situerad i en kontext snarare än enbart som beteende som orsakas av kognitiva svårigheter. Metodologiskt är studien etnografisk och bygger på observationer fördelade över en tidsperiod av sex månader. Materialet, som består av ca 150 h videoma-terial och kompletterande fältanteckningar, möjliggör att samspelet studeras både i detalj och i relation till det större sammanhang som det ingår i. Studien visar på kvarvarande kompetenser och bidrar med ny kunskap om strategier som personerna med demens använder sig av i ett aktivt, kreativt och på många sätt ratio-nellt meningsskapande i det sociala samspelet med andra människor. Detta diskuteras i termer av resurser för demensomsorgen i relation till den stora utmaning som det innebär att lappa ihop och upprätthålla en begriplig och socialt delad värld, samt upprätthålla kon-tinuitet med personernas livshistorier på ett sätt som möjliggör en önskad identitet. / This thesis focuses on the identity work and the meaning- or sense-making that continue in the face of evolving dementia diseases, in social interaction, and the challenges for care this involves. The study adopts an actor-oriented approach and addresses the question of how persons with age-related progressive dementia diseases in everyday communication make sense of their situations, their surroundings, and their lives – all within the context of daily life in residential care. Of particular interest is how these persons handle issues of joint action in a shared world and how they establish and maintain an identity in the inte-raction. This is in spite of severe memory problems, disorientation in time and space, dif-fering understandings of the current situation, and difficulties in telling “accurate” and temporally ordered stories about their lives. The thesis also addresses the question of how caregivers may handle the complex interplay between residents in daily care, in maintain-ing and respecting these persons’ dignity. The study follows a growing tradition of studying interaction in dementia as mean-ing-based and situated in a context rather than merely as behavior caused by cognitive impairment. Methodologically, this is an ethnographic study based on observations made within a period of six months. The data consist of around 150 hours of video recordings and complementary field notes. This extensive material has made it possible to study the social interaction both in detail and situated in a larger context. The findings point to remaining competences and strategies that persons with demen-tia use actively and creatively in the ongoing interaction – and, given the premises, often in a rational way. This is discussed in terms of resources for dementia care, in relation to the great challenge of patching up and putting together a comprehensive socially shared world as well as maintaining continuity with the persons’ previous life histories in a way that preserves a positive self-identity.
|
115 |
Attitudes towards the Past in Antiquity. Creating Identities : Proceedings of an International Conference held at Stockholm University 15-17 May 2009Alroth, Brita, Scheffer, Charlotte January 2014 (has links)
This volume brings together twenty-eight papers from an International conference on attitudes towards the past and the creating of identities in Antiquity. The volume addresses many different approaches to these issues, spanning over many centuries, ranging in time from the Prehistoric periods to the Late Antiquity, and covering large areas, from Britain to Greece and Italy and to Asia Minor and Cyprus. The papers deal with several important problems, such as the use of tradition and memory in shaping an individual or a collective identity, continuity and/or change and the efforts to connect the past with the present. Among the topics discussed are the interpretation of literary texts, e.g. a play by Plautus, the Aeneid, a speech by Lykurgos, poems by Claudian and Prudentius, and of historical texts and inscriptions, e.g. funerary epigrams, and the analysis of the iconography of Roman coins, Etruscan reliefs, Pompeian and Etruscan frescoes and Cypriote sculpture, and of architectural remains of houses, tombs and temples. Other topics are religious festivals, such as the Lupercalia, foundation myths, the image of the emperor on coins and in literature, the significance of intra-urban burials, forgeries connected with the Trojan War, Hippocrates and Roman martyrs.
|
116 |
Clinical pharmacy services within a multiprofessional healthcare teamHellström, Lina January 2012 (has links)
Background: The purpose of drug treatment is to reduce morbidity and mortality, and to improve health-related quality of life. However, there are frequent problems associated with drug treatment, especially among the elderly. The aim of this thesis was to investigate the impact of clinical pharmacy services within a multiprofessional healthcare team on quality and safety of patients’ drug therapy, and to study the frequency and nature of medication history errors on admission to hospital. Methods: A model for clinical pharmacy services within a multiprofessional healthcare team (the Lund Integrated Medicines Management model, LIMM) was introduced in three hospital wards. On admission of patients to hospital, clinical pharmacists conducted medication reconciliation (i.e. identified the most accurate list of a patient’s current medications) to identify any errors in the hospital medication list. To identify, solve and prevent any other drug-related problems, the clinical pharmacists interviewed patients and performed medication reviews and monitoring of drug therapy. Drug-related problems were discussed within the multiprofessional team and the physicians adjusted the drug therapy as appropriate. Results: On admission to hospital, drug-related problems, such as low adherence to drug therapy and concerns about treatment, were identified. Different statistical approaches to present results from ordinal data on adherence and beliefs about medicines were suggested. Approximately half of the patients were affected by errors in the medication history at admission to hospital; patients who had many prescription drugs had a higher risk for errors. Medication reconciliation and review reduced the number of inappropriate medications and reduced drug-related hospital revisits. No impact on all-cause hospital revisits was demonstrated. Conclusion: Patients admitted to hospital are at high risk for being affected by medication history errors and there is a high potential to improve their drug therapy. By reducing medication history errors and improving medication appropriateness, clinical pharmacy services within a multiprofessional healthcare team improve the quality and safety of patients’ drug therapy. The impact of routine implementation of medication reconciliation and review on healthcare visits will need further evaluation; the results from this thesis suggest that drug-related hospital revisits could be reduced. / Läkemedelsgenomgångar och läkemedelsavstämning - LIMM-modellen
|
117 |
Läkande rum : - ett examensarbete om arkitektur, psykiatri och läkande miljöer / Curative Spaces : - a Book about Architecture, Psychiatry and healthy Environments and a Vision for Psychiatric Healthcare in the FutureKallstenius, Marie-Louise January 2011 (has links)
Projektets syfte är att försöka utröna hur en visionär psykiatri skulle kunna se ut i framtiden. Jag frågade mig om man som arkitekt kan komma med en vision som är en lösning på psykiatrins problem. Hur gör man för att maximera de läkande faktorerna så att patienter återhämtar sig så fort och fullständigt som möjligt? Projektet är också ett försök att förmänskliga en av de stora insitutioner vi är beroende av i samhället och har resulterat i en bok i ämnet och ett designprojekt.
|
Page generated in 0.0618 seconds